KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 19. N:0 I. 9 



Äurelia gå ännu ett steg längre, så att raunöppningen och armarne ej blott tillslutas 

 utan äfven till största delen hopväxa för att få en motsvarighet till rhizostomidernas 

 organisation. 



För att återvända till Cyanea, afviker denna med hänseende till armarne, gona- 

 derna och maghålans botten (de enda karakterer, som för vårt ändamål behöfva tagas 

 i betraktande) derigenom från Aurelia, att de förstnämnde äro betydligt mera utveck- 

 lade, och hvar och en af dem utgöres af en i mångfaldiga \'eck krusad, stark, slemmig 

 »armgardin» (Haeckel), i hvars midt dock fortlöper en ränna från den fyrkantiga mun- 

 öppningens motsvarande hörn. Gonaderna äro äfven på samma sätt betydligt större och 

 mera invecklade, bilda en »könsgardin» (Haeckel). Maghålans botten är rund och platt samt 

 visar den för cyaneidernas familj utmärkande egendomliga strukturen, nemligen en genom 

 smala men djupa fåror uppkommen indelning i små kamrar eller celler^). Dessa äro 

 hos somliga exemplar, isynnerhet mindre individer — med maghålans diameter 30 — 40 

 millim. — temligen jemnstora fastän oregelbundna, hos större individer äro de betydligt 

 olikstora och än mera oregelbundna. Hos några cyaneider, såsom Desmonema Ånna- 

 sethe Haeck. ^) är äfven midtelfältet af exumbrella, d. v. s. af medusans ryggsida, in- 

 deladt i liknande, små, oregelbundet polygonala fält, hvilka hos nämnde art, att döma 

 af figuren, äro ganska jemnstora. 



Efter dessa allmänna anmärkningar om grunddragen i de båda medusornas bygg- 

 nad och om de former, under hvilka de uppträda, skall jag öfvergå till redogörelse 

 för beskaffenheten hos de gipsaftryck, som erhållits. När unga exemplar af Aurelia, 

 såsom de från Alnarp (Taf. o, fig. 1 och 2), läggas med undersidan nedåt på en till- 

 räckligt blöt gipsmassa, förorsakar medusans tyngd då den nedsjunker deruti, att gip- 

 sen upptränger i munhålan, hvarvid den efter stelnandet framstår som en fyrkantig 

 pyramid. Från de fyra hörnen af pyramidens bas utstråla intryck efter de fyra 

 armarne ^), och långs midten af hvarje fortlöper en svag köl, motsvarande rännan på 

 armens undre sida. Mellan armarne synas de rundade intrycken efter genitalsäckarne, 

 d. v. s. ifall medusan sjunkit nog djupt ned (Taf. 1, fig. 1). Om yttre väggen af dessa 

 varit förstörd böra i st. f. intryck ovala upphöjningar vara för handen. Vidare är det 

 tydligt, att om arraarne varit afslitna eller ej nog utvecklade, så kan det hända, att 

 aftrycket endast visar den fyrkantiga pyramiden i midten och att å andra sidan, om ej 

 medusan nedsjunkit nog djupt, blott aftryck af armarne erhålles, men ej någon pyra- 

 mid motsvarande munöppningen och ej heller aftryck af genitalsäckarne. För öfrigt 

 visa åtskilliga, mest smärre exemplar äfven aftryck af gastrovascularkanalerna (Taf. 3, 

 fig. 1, taf. 2, fig. 1). Femtaliga individer visa naturligtvis en femkantig pyramid och 

 en femstrålig stjerna (Taf. 1, fig. 3) efter de fem armarne o. s. v. 



') »Die gewölbte Decke desselben (Magen) wird von der dioken Central-Scheibe des GaUertschirmes gebildet 

 und erscheint gewöhnlicli durcli unregelraässige Furohen in eine Auzahl rundlich polygonaler Felder getheilt.» 

 Haeckel 1. c. pag. 521. 



2) 1. c. pag. 526. Taf. 30. 



^) Detta synes ej på exemplaren fig. 1 emedan armarne hos dera ännu ej voro nog utvecklade, men deromot 

 pä det något större, fig. 2 samt å Taf. 1, fig. 1. 



K Sv. Vi-t. Ak. rrandl. Band. 19, N:o 1. ■^ 



