KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAE. BAND. 19. ]Sf:0 (. 25 



sera^) är denna karakter föga konstant, och Haeckel säger ju äfven, såsom anförts, 

 att kanalerna hos en och samma aequorid kunna vara ganska olika ^). 



Sedan nu de olika former, under hvilka Lugnåsraedusorna uppträda, blifvit be- 

 skrifna, återstår försöket att begränsa de olika arterna. Härvid möter i några fall sär- 

 deles stora svårigheter, och för att redan från början utgallra de lättast bestämda, 

 torde det vara lämpligast att först behandla de båda sist beskrifna formerna, börjande med 



1. Mednsites radiatus Linnaesson sp. 

 Tafl. 6, iig. 1, 2. 

 1870. Asiylospongia radiata Linnaesson, Eophytonsandsteiien i Vestergötland (Vet. Akad. Handl. Bd 9. N:o 7), 

 pag. 13. Tafl. 2, fig. 15. 



En sannolikt till de craspedota medusorna och aequoridernas familj hörande art 

 med skiflik umbrella af 40 — 60 millimeters diameter, vid munöppning, lik Aequoreas 

 eller Mesonemas, upptagande omkring hälften af kroppens genomskärning; radialkanaler 

 många, sannolikt 130 — 150, enkla (eller någon gång mot kanten grenade), gonader 

 perlbandslika, långs radialkanalernas hela undersida. 



Förekommer i skifferlera mellan de karabriska sandstenslagren vid Lugnas i Vester- 

 götland, tillsammans med Obolus monilifer, följande båda medusor, Cruziana och andra spår. 



2. Medusites favosus n. sp.^) 



Tafl. 5, fig. 5 och 6? 



1870. Protolyellia princeps Torell, Petrificata suecana formationis cambricae (Luuds Uuiv. Årsskrift Tom. VI 



1869), pag. 10. 

 1870. Astylospongia radiata Linnaesson (ex parte?), 1. c. Tafl. 2, fig. 16(?). 



En sannolikt till de acraspedota medusorna och cyaneidernas familj hörande art 

 med cirkelrund maghåla, hvars af umbrellas undersida begränsade tak (eller botten) 

 genom smala fåror är indeladt i oregelbundet polygonala fält. Maghålans diameter 

 vanligen omkring 35 — 40 millimeter, såväl mindre som dubbelt större exemplar före- 

 finnas dock äfven. 



Förekommer i de kambriska lagren vid Lugnas, tillsammans med föregående. 



3. Medusites Lindströmi Linnaesson sp. 



Tafl. 4, fig. 1—10, Tafl. 5, fig. 1—4. 

 1870. Spatangopsis costata Toeell, 1. c. pag. If). 

 1870. Agelacrinus? Lindströmi Linnaesson, 1. c. pag. 11. Tafl. 1, fig. 6—9, Tafl. 2, fig. 10—14. 



En till de acraspedota medusorna hörande art, hos hvilken än 4-, än 5-talet är 



herskande. Maghålan pyramidformig med fyrkantig, rundadt 5-kantig eller rund bas, 



^) De exemplar jag iakttog vid Bohuslän hade alla — utom ett, hos hvilket helt få aiiastomoser förefunnos — 

 fria kanalgrenar. Deremot tyckas anastomosenia vara konstanta hos de engelska formerna, och sin högsta 

 grad nå de hos den närstående amerikanska arten Aurelia flavidula. 



^) Med fästadt afseende härpå har jag stundom tänkt mig, att »Protolyellia» formen äfven skulle kunna tolkas 

 såsom en aequorid med anastomoserande radialkanaler. Dock har jag icke i litteraturen öfver de craspe- 

 dota medusorna sett att dylika kanalsystem hos dem förekomma, och då de acraspedota hafva anastomo- 

 serande kanaler, kunna alltid vissa hufvudstammar särskiljas, hvilket dock hos deu fossila formen icke är 

 fallet. Den först lemnade tolkningen är derför mest sannolik. 



^) Artnamnet princeps kan vid nu varande uppfattning svårligen bibehållas. 



*) Dä afgjutning af en stor mängd medusors raaghåla skulle göra skäl för namnet costata, kan detta ej bibe- 

 hållas, äfven om det skulle hafva prioritet, något hvilket jag icke vet. 



K. Sv. Vet-Ak.ad. Hanrtl. Band. 10. N:o 1. 4 



