26 A. G. NATHOEST. OM AFTRYCK AF MEDUSOR I SVERIGES KAMBRISKA LAGER. 



skarpt utpreglade rännor på sidorna; från midten af umbrellas undersida nedskjuter i 

 maghålan en liten rund tapp. Genitalhålorna mellan armarne, kommunicerande med 

 maghålan. Munöppningen pyramidlik, 4- eller 5-kantig, armarne åtminstone hos unga 

 exemplar med långsgående öppna rännor, ogrenade(?). Antagligen långa tentakler. 



Förekommer i de kambriska lagren vid Lugnas tillsammans med föregående arter. 



Det är naturligtvis med stor tvekan, som jag hänför alla dessa former till blott 

 en enda art, och jag måste dervid uttryckligen framhålla, att dermed ej skall vara 

 sagdt, att de ej omfatta flere. Detta senare vore kanhända t. o. m. mest sannolikt, 

 men den öfverensstämmelse i organisationen af de delar, som här förekomma bevarade, 

 hos för öfrigt vi dt skilda medusor gör, att man icke med säkerhet kan afgöra denna 

 fråga. Möjligen skulle detta i någon mån kunna ske, om man hade säkra uppgifter 

 om de olika exemplarens förekomst i bergarten och på skiktens respektive öfre och 

 undre sidor. Nu måste man deremot taga mera hänsyn till svårigheten att uppdraga 

 bestämda gränser mellan de olika formerna o. s. v. 



Huru stor svårighet det i verkligheten möter att afgöra artantalet torde bäst inses, 

 om man tänker sig några tiotal olika medusor, dock inga rhizostomider, uppkastade på 

 en strand, hvarvid aftryck af munöppningarne erhöllos. Det kunde då mycket väl 

 hända, att dessa i de flesta fall vore fullkomligt lika, och på samma sätt kunde det 

 förhålla sig med en stor mängd af de öfriga organen, af hvilka aftryck kunde upp- 

 komma. Om man i ett sådant fall blefve förledd att uppskatta artantalet allt för lågt, 

 kunde det deremot i ett annat fall hända, att man förleddes att uppskatta det för 

 högt, såvida man ej toge tillbörlig hänsyn till de olikheter, som måste uppkomma allt 

 efter de olika utvecklingsstadierna af samma art, dess läge på undre sidan eller rygg- 

 sidan, de förändringar, som bero af att medusans armar delvis afnötts och en hel hop 

 andra omständigheter. Då det nu ej synes alldeles omöjligt att hänföra de olika for- 

 merna till en gemensam typ, har jag ansett detta åtminstone för närvarande vara 

 lämpligast, så mycket hellre som åtskilliga afvikelser törhända helt enkelt bero af kon- 

 kretionsfenomen och andra yttre orsaker. Från teoretisk synpunkt kunde man snarast 

 vilja antaga motsatsen, ty då man ser att en fullt typisk acraspedot medusa förefunnits, 

 har man stora skäl att vänta sig flere. Hufvudsaken är naturligtvis, att de acraspedota' 

 medusornas tillvaro under den kambriska tiden i alla händelser med fullkomlig säker- 

 het kunnat konstateras. 



En fråga rörande artbegränsningen måste dock särskildt vidröras. Då Medusites 

 favosus antagligen är afgjutning af en medusas maghåla, borde väl äfven andra aftryck 

 af denna medusa förekomma, ty man kan ej tänka sig, att slammet i hvarje fall skulle 

 utfylla maghålan fullständigt. Det är derför ganska möjligt, att de fyrkantiga fast- 

 sittande pyramiderna, hvilka vanligen oragifvas af de oregelbundna radierande intrycken, 

 vare sig efter armförgreningar eller tentakler, kunna höra till just sagde art i stället 

 för till M. Lindströmi. För detta talar den omständigheten att under det att fem- 

 taliga exemplar bland afgjutningarne äro talrikast, äro alla de hittils funna fastsittande 

 pyramiderna 4-kantiga. Men å andra sidan kan detta vara tillfälligt, och den senare arten 

 kan törhända äfven hafva gifvit upphof till alldeles liknande former. Deremot kunna 

 de fria pyramidformiga exemplaren icke hafva något med M. favosus att göra, ty dels 



