KONGL. SV. VKT. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 26. N:0 3. 11 



Caules 1 v. SEepe plures 35—50 ctiii. alti finni robusti, scepe a medio v. a basi 

 ramosiv. furcati, apice oligocephali, (O — ) 1- — 3-folii, inferne rare — sparsim pilosi Jeviter 

 stellati, superne subglabri et + floccosi — sat tomentelli. Folia basalia in rosulara 

 3 — 5-foliam saspius congesta lajte — obscure glaucescentia — plumbea, supra ob- 

 scuriora stepissime pui-pureo-maculata glabra — subglabra, subtus dilutiora (civsia) rare 

 pilifera in nervö dorsali longe et sparsim pilosa sparsim — densiuscule v. sat dense 

 floccosa, omnia firma et coriacea + obtusa, exteriora + ovata — ovato-ovalia, in- 

 teriora + ovata — lanceolata + rhomboidea breviter — sat longe acuta basi + 

 abrupte contracta, cuneata v. + descendente, ceterum forma et latitudine sat variantia, 

 sparsim et vnlgo ad medium acute longe et longissirae sti?pe g]'osse vulgo anguste 

 dentata, dentibus 3 — 5 + inaäquilongis + patentibus, petiolis saspe valde (pme- 

 sertiin in superiore parte) alatis leviter et longe pilosis, marginibus rare v. sparsim 

 ciliatis. Folia caulina vulgo angustioi^a longius acuta — cuspidata sessilia v. in petiolum 

 alatum sensim descendentia, infimum stppe + petiolatum vulgo ad medium longe — 

 longissime patenter 2 — 4-dentata, subtus ssepius dense floccosa parum v. vix 

 pilosa. Anthela + indeterminata furcata ( — corymboso-furcata) v. subpaniculata simplex 

 — subsimplex ramis et pedicellis + longis summis + superantibus rectis + erecto- 

 patentibus — erectis v. sat divaricatis acladioque (10 — )20 — 50 mm. longo dense 

 floccosis et pilis longis basi + longa crassa nigra apice albidis solitariis — raris 

 sub involucris sparsis obsitis stepissime eglandulosis (apice 2 — 3-squamosis). Involucra 

 sat älta + lata + atro — fusco-virentia v. sat virentia + canula basi + 

 rotundato-truncata. Squamce sat latas + imbricats, exteriores läxas breviter acutge, 

 interiores sensim in apicem + acutum — subulatum piceum fere nudum et vix comatura 

 attenuatas et flores virgineos longe — longissime superantes, pilis longis obscuris v. 

 apice canescentibus sat densis glandulis nigris brevissimis crassis raris — sparsis 

 obsitse deorsum ubique sparsim — densiuscule inia basi squam. exteriorum sat dense 

 floccosse, ceterum rare — rarissime stellatas — fere nudas. Calathidium pallide — 



subobscure luteum. Ligulce glabras. Stylus luteus — subluteus v. subobscurus. 



12-14 



Inv. 7_s , D. 45—50, L. m. 3 — 3,5 mm. 



Denna form, hvilken i Skandinavien har en mycket vidsträckt utbredning, är på 

 samma gång liksom så många andra former, hvilka äga en större spridning, i hög grad 

 varierande. Ofverallt är den splittrad i en mängd svagare eller starkare utpräglade och 

 m. 1. m. utbredda varieteter eller raser, hvilka dessutom förete en mängd af ståndorten 

 betingade modifikationer. 



Utmärkande för flertalet former äro de oftast intensivt glaucescenta, fasta och läder- 

 artade bladen med glesa och få, utstående, ofta oliklänga och utdi-agna, spetsiga tänder 

 och med lång, helbräddad, hvass spets, ända från basen eller åtminstone från öfversta stjelk- 

 bladet grenig stjelk, hvareraot sjelfva vippan är fåblomstrig med raka, oftast grofva grenar, 

 stora och långa, mörka holkar, hvilka vid basen äro blähvita af tätt, frän de rikligt stjern- 

 ludna skaften uppstigande ludd, men för öfrigt vanligen sparsamt stjernhåriga och i de långt 

 utdragna, ofta sylhvassa och tjärfärgade fjällspetsarne äro nakna eller nästan nakna samt 

 utan eller med mycket glesa hårtofsar och för öfrigt klädda af m. 1. m. rikliga och långa, 



