KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 26. N:0 3. 1 .S 



holkar och bleka blad förekoiiiinei' på strandi-emsan öster om Ar på Gotland och är 

 märkvärdig för sin analogi med //. *f<tenolt'pis var. littorale och motsvarande former af 

 andra arter \ hvilka växa på samma lokal eller liknande ståndorter. De äro att tyda 

 såsom ståndortsmodiiikationer eller möjligen raser, framkallade af den egendomliga lokalen. 

 På en del ställen synas, såsom är nämdt under H *stenolepi'<, direkta mellanformer till 

 den senare förekomma. Det är dock äfven möjligt att de kunna anses såsom analoga 

 moditikationer af bada arterna, frambragta af den gemensamma lokalen, hvilken, pä grund 

 af båda formernas nära slägtskap, påverkat dem på ett likartadt sätt. För öfrigt har H. 

 *ccesiuin både habituella likheter och en och annan öfverensstämmelse i karaktärer med 

 H. *galbanuin och *H. porrigens, hvilka äfven variera på analogt sätt. 



Ar i mer eller mindre jifvikaiide lokalformer auträflad i Östergötland, öar i Vettern utanför Medevi 

 (CedersträLE) ; Winuerstads s:n. (A. HOLMGREN): Omberg vid Stockiycke, Mullskräerua, Anudden och Borghamn ; 

 V. ToDstads s:n. Hästholmen (förf.); Odeshögs s:n, Orrnäs och Oninge (G. A:N Malme); Wist s:n, Hamra (förf.); 

 Asby s:n, Bätterarp; Torpa s:n, Torpön- (A. HOLMSREN); Atvids s:n, Åtvidaberg (förf.): Småland, Grenua (P. HäG- 

 STRÖM); Hakarps s:n, Brunnstorp (J. E. ZETTERSTEDT) ; Marbäcks s:u, Stalpet (C. J. Lindeberg); Drefs s:n Braås, 

 ra. fl. st. (G. E. HyltÉN-Cavallius) : Gotlfind, Fleringe s:u, Hau i Ar, Angelbos, Fårösund (S. Almquist); 

 Rute s:n, Vidaugen och mellan Gerungs och Risungs (K. J. LÖNNROTH); Bunge s:ii, vid strandvägen söder om 

 Fårösund, mellan Stux och Utbunge (K. J. LÖNNROTH); Visby fierestädes allmän (V. B. WlTTROCK, K. J. 

 LÖNNROTH, K. Johansson .m. fl.); Sanda s:n, Westergam m. fl. st. (K. J. LÖNNROTH); Klinte s:n. Valla, Kliute- 

 hamn m. fl. st. (K. J. LÖNNROTH); Fröjels s:ii mellan Stenstuga och Gamnarfve (K. J. LÖNNROTH): Blekinge^ 

 Boråkra (H. G. LUBECK); Våmö (K. Fr. Thedenius). — Utom området funnen i Skåne, Stenshufvud vid Cim- 

 brishamn (G. A:N Malme, M. Engstedt); Gladsax hallar (G. A:N Malme); Rullaberg (R. Wallengbbn): Vester- 

 götland, Lilleskog (O. HagSTRÖM) : Bohuslän, Marstrand, Elgö, Fiskebäckskil (S. ALMQUIST): Gestrikland, Gefle 

 på fl. st. (C. O. Schlyter och S. Almquist): Helsingland, Söderhamn (A. MAGNUSSON): Medelpad, Sundsvall 

 (O. JUEL): Herjedalen, Funnäsdalsberget (R. F. FristedT): Jtmtland, Are, Areskutan på Tottbacken ni. fl. st. 

 (S. Almquist, J. P. Norrlin, C. Brandel, A. Magnusson m. fl.); ÄoW?ra (S. Almquist): Vesterbotten,Vm&h, 

 Koddis (N. L. ANDERSSON). — I Norge funnen i Kristianiatrakten såsom pä Malmön och vid Bygdö (förf.); Ormön 

 (J. E. Zetterstedt) ; Valders, Helinstranden (FR. AHLBERG); Rise (S. ALMQUIST); Throndhjem (E. ALMQUIST); 

 Hladehammeren (SCHLEGEL och Arnell); Udö lotsstation (A. BERLIN); Guldalen, Nyhus och Melhus (E. ADLERZ); 

 Dovre (Fr. Ahlberg); Finnmarken, Nyborg (Th. M. FRIES). — För öfrigt enligt J. P. NORRLIN (Herb. Mus. 

 Fenn.) anträffad i sydvestra Finland. — Danmark, Möen (O. Gelert). — H. *plumbeum FR. ^, hvilken endast är en 

 något utpräglad ras eller svagare varietet, är ej i typisk gestalt anträffad inom området. Deremot närma sig många 

 skifferformer t. ex från Omberg densamma i hög grad, hvarför det är troligt att den mest utpräglade karaktären 

 hos densamma, blygrå blad, är att i väsentlig mån härleda från ståndorten. 



En annan ytterlighetsform, hvilken måhända ej uppkommit genom ståndorten, är: 



b approxiinans n. forma. — H. approximatum Liib. in sched. 



Holkarne hos denna form äro smärre, mycket gröna, stjernhåriga och jemte skaften 

 långt men glest och krusigt hvithåriga. Fjällen äro kortare och bredare med nakna, mörka 

 fjällspetsar. Bladen äro grönare, undertill mindre blåaktiga, för öfrigt till formen och 

 tandningen liknande hufvudformens. Stjelkbladen vanligen 1 — 2. Stift temligen mörka. 



' Sädana modifikationer äro anträffade på samma lokal af H. *e.valtatum, II. *opacum, H. *variabile och 

 H. ccesiomurorum. 



- H. angulare Fr. i Vet. Ak. Förh. 1856. 



' Kristianiatrakten äger en fullkomligt analog form af H. *.stenolepis, hvilken nog ingår i H. *plumbeum 

 Fr. Symb. 



