KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAMD. 26. N:0 3. 27 



äro oftare anträffade, sammanfattas under serskildt namn, ehuru begränsningen mot H. 

 *galhanum är svår och deras öfvergång i hufvudformen sker gradvis. 



b subgalbanum n. f. 



Stjelk fåbladig med 1 — 2 stjelkblad, men ofta högväxt. Yttre rosettblad breda, 

 ganska stora och äggrunda — äggrundt lancettlika, bredt men tätt tandade, de inre som hos 

 hufvudformen. Stjelkblad utdraget och smalt äggrunda — lancettlika med lång spets, 

 mera fliktandade än hos hufvudformen. Inflorescens vanligen starkt utspärrad med långa 

 grenar och långt (ända till 50 mm.) akladium. Holkar något större och bredare än hos 

 hufvudformen, rikligt eller ibland något mindre stjernhåriga och af mörkare eller ljusare 

 gråsvart färg. 



Från liknande g cdba7iuin-f or mar skiljes denna i allmänhet genom mindre grofva 

 holkar, hvars fjäll vanligen ej äro så breda, smalare, oskaftade (eller det understa kort- 

 skaftadt) stjelkblad och i allmänhet äfven smalare rosettblad, samt i allmänhet spetsigare 

 och smalare tandning. Deremot öfvergår den, som förut är sagdt, gradvis i hufvudformen. 

 Den olika färgen på holkarne hos skilda individ af såväl hufvudformen som b subgalbanum 

 utmärker utan tvifvel moditikationer, beroende af ståndorten. Mellanstadier i anseende till 

 färgen finnas. Dessa modifikationer äro intressanta för den analogi de hafva med dylika 

 af H. *galbanum och H. *caisiijiorum. 



På uno^efär samma sätt som hufvudformen svnas tvenne andra formserier förhålla 

 sig, af hvilka den ena är att anse som varietet, den andra {H- *galbanifolium) som en sjelf- 

 ständig, ehuru med Fl. *variabile nära förbunden underart. 



/? angustilobura n. var. 



H. (vulgatum) parvifolium P. C. Afz. 1. c. p. p.? — H. ramosum — simplex Fr. 

 Symb. & Epicr. p. p.? — H. ramosum Lbg. in Hn. Fl. ed. 11, p. p. 



Caulis simplex elatus flexuosus firraus 4—8 folius, basi colorata vix stellatus, 

 superne sparsim apice densius floccosus, inferne dense — sparsim, superne + rare 

 pilosus — subglaber. Folia rosularia sub anthesi + emarcida v. pauca — plura, 

 exterioria elliptica sat crebre — sparsim serrata, interiora + elongate lanceolata — lineari- 

 lanceola-ta + inaäqualiter et grosse dentata + longe acuta, omnia basi + descen- 

 dentia; caulina sat erecta, superiora magis patentia + angusta lanceolata — lineari- 

 lanceolata ad medium v. infra + crebre et + profunde serrata v. + in?equaliter 

 longe et anguste dentata in apicem + longum + integrum acutum protracta sensim 

 in bracteas decrescentia sessilia v. infimum breve petiolatum, omnia lutescenti- v- 

 Isete viridia, subtus pallidiora subglaucescentia + longe et sparsim in nervö dorsali 

 sat floccoso densius pilosa, ceterum rare — sparsim stellata, supra subglabra 

 et leviter stellulata. Anthela parva vulgo simplex angusta determinata ramis + 

 strictis erecto-patentibus gracilibus brevibus v. mediocribus, saepe corymbosa et interdum 

 ramis ex axillis foliorum saepe usque a basi caulis evolutis strictis + patentibus 



