36 II. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERAGIUM-FLORA. 



densiusculis inediocribiis ciliata, petiolis pilis inollibus sat longis densiusculis — sat 



densis villosis. Folia caulina nunc cito et abrupte nunc sensim decrescentia + 



SLibovate — elongate lanceolata crebre subulato-dentata — sparsim et longissime praeci- 



pue ad basin pinnatifido-dentata basi + longe descendentia, iniimuni vel infima 2 — 3 



sat longe petiolata petiolis sajpe dentibus v. laciniis liberis iiistructis, sumraum v. 



summa sessilia, omnia in apicem + integrum sajpe longissime v. acutissime subu- 



latum protracta; dentibus in rosulariis exterioribus + porrectis in rosul. inferioribus 



et caulinis stepe valde patentibus. Anthela jderumque laxe paniculata composita v. 



subsiinplex determinata v. interdum (in specirainibus multifoliis) subcoryinljosa 



indeterminata, ramis + erecto-patentibus saipe leviter arcuatis plerumque graoilibus, 



superioribus + approximatis, inferioribus saape sat remotis + longis et sajpe longe 



superantibus pedicellis sat longis — mediocribus + curvatis acladioque 25 — 50 mm. 



longo + dense floccosis — canotoraentosis pilis mediocribus — sat longis + mollibus 



sat obscuris — canis raris — sparsis et glandulis brevibus — minutis paucis v. nullis 



vestitis. Innolucra obscura atroviridia — sat canescentia + elongata basi ovata 



postea ovato-rotundata. Squaincu latas — latiusculse e basi lata in apicem obtu- 



siusculum — acutum leviter comatura attenuatas, exteriores breves angustiores + 



obtusiusculaj — sat acutaj + fuscaä — sat nigras, interiores virescentes v. late 



viridimarginatas, pilis densiusculis — densis basi longa crassa nigricante apice 



albidis v. totaj fere canescentibus mediocribus — sat longis et glandulis nunc pai'vis 



v. mediocribus nigris sat conspicuis nunc minutis [jarum v. vix coiispicuis raris — 



sparsis obtectaj, ceterum ubique rarissime v. sparsim, in marginibus interdum paullo 



densius floccose, sursum rarius stellatte. CnlatJddium sat obsure luteum v. luteum sat 



radians. Ligulce glabraa. Stylus luteus v. leviter fuscescens. 



W ]^3 



Inv. g_7 , D. ad 40, L. m. 3 inm. 



Utmärkt af stora, öfvervägande ilggrundt eller ovalt-lancettlika till utdraget lancett- 

 lika, långspetsade inre rosettblad och stjelkblad med vanligen lång och hvass, ej serdeles 

 tät tandning eller lång, smal och skarp Hikighet med tänderna eller flikarne framåt- eller 

 utåtrigtade, ofta något oregelbundet ordnade utelter bladsidorna och omvexlande med smärre 

 tänder, mera ovala yttre rosettblad med tätare, l:)redare och kortare tänder, lifligt grön, ofta 

 något glaucescent bladfärg, isynnerhet på den blekare undersidan, hvilken jemte bladskaften 

 är ganska rik- och mjukhårig, högväxt, vaidigen O — 1-bladig, mera sällan ända till 5-bladig 

 stjelk, hvilken isynnerhet nedtill är rikt mjukhårig och oftast lifligt färgad, vanligen rik- 

 blomstrig, uflgot gles, kvastlik inflorescens med långa, öfverskjutande, något böjda, till hvar- 

 andra närmade öfre och mera aflägsnade nedre grenar eller mera obegränsad inflorescens 

 genom förgrening från något eller några af de öfre bladvecken, temligen långa, holkar, som 

 hafva breda, i en mer eller mindre skarp spets småningom afsmalnande fjäll, klädda af van- 

 ligen täta, vid basen temligen grofva och långt svai-tfotade eller till större delen gråa hår med 

 inblandade svarta, medelstora, tydliga eller små och föga märkbara, ej serdeles rikliga glandier, 

 och än äro gråa af rikligare, öfverallt spridt stjernludd, än mörka med stjernhåren mera 

 glest samlade i kanterna af de inre och vid basen af de yttre fjällen, samt slutligen 



