KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 26. N:0 3. 47 



Grensholmen; Wist s:n, Sturefors och Sundsbro, Wessentorp samt Söderby; St. Lars s:n, Tinnerängen, Smedstad ; Wreta 

 s:n, Berg (förf.); Winnerstad s:n (E. Adlerz); Motala; Omberg, MuUskräerna, Stocklycke in. fl. st.; Norshoira, Kalf- 

 iiolmarne (förf.); VVäderstads s:u. Lindekullen, Torpa, Bossgård ; Rinna s:n. Stortorp; Trehörna s:u, Slangeryd; 

 Sunds s:n, Löfäsa, Rökulla, Graby, Sunds Norrgård, Sundstorp och Sundsö; N. Vi s:n, Tullerum (förf.) och 

 Kyrkohögraålen (K. F. DUSÉN); V. Ryds s:n, Tunarp; Atvids s:n. Adelsnäs, Karstorp m. fl. st. (förf.): 

 Småland, Grenna, Westanå (K. A. RelfraGE och J. N. ÅKERMARK samt K. F. HagströM), en storholkig form; 

 Öggestorp s:n, Ljungarp och llogberga s:n, Heljaryd, Tenhult (K. JOHANSSON); Askeryd sn. Bordsjö och Inge- 

 valdstorp (förf.); Öfverums s:n, Tyllinge (förf.); Drefs s:n (G. E. HtltÉN-Cavallius) ; Oskarshamn (K. J. LÖNN- 

 ROTH)': Gotland, Rute s:n mellan Gerungs och Risungs; Fleringe s:n, Strandvägen (K. J. LÖNNROTH)-; Wisby 

 suäckgärdet (K. J. LÖNNROTH och K. JOHANSSON): Öland, Borgholm (S. ALMQUIST): Blekinge, Bubbetorp och Skaftö 

 (H. G. LtJBECK). Utom området funnen i Södermanland, Alberga (S. ALMQUIST) m. fl. st.: Stockholmstrakten rätt 

 allmän (S. ALMQUIST och O. JCEL): Upland flerestädes: Vestmanland, Kuagsör flerestädes (C. O. VON PORAT): 

 Bohuslän, Uddevalla (S. ALMQUIST): Dalsland flerestädes såsom Örs s:n. Stränge, Storön i Örsjön, Appelbol och Berga; 

 Skålleruds s:n, Upperud; Gunnarsnäs s:n. Rostock, Dalskogs sn, Hedan (allt enl. A. FryxeLL): Vermlaiid, 

 Arvika (E. Holmgren); Gillberga s:n m. fl. st. (K. O. E. STENSTRÖM): Dalarne, Venjans s:n vid Venjanssjön (K. 

 P. HÄGERSTÖM): Helsingland, Loos. I Norge på öarne i Kristianiafjorden allmän (förf.); Trondhjera (O. JUEL); 

 Meraker (enl. ex. af Fr. LÖNNKVIST och enl. J. P. NORRLIN). Dessutom enl. J. P. NORRLIN (Herb. Mus. 

 Fenn.) anträffad i sydvestra Finland. I Riksmuseet finnes exemplar från Tavastland, Koski. 



En mj^cket egendomligt utbildad form, anslutande sig till de fiikbladigare fastlands- 

 formerna med tvär eller något pillik bladbas är: 



(i umbraticum K. Johansson in litt. — Daiilst., Herb. Hier. Scand., Cent. II, n. 48. 



Caulis vulgo 1- v. subbifolius. Folia hasalia in rosulam congesta lata + 

 ovata dense et longe prfesertim ad basin pinnatifido-dentata dentibus patentibus ad 

 basin truncatain v. cordatain sajpe subreversis — reversis. Folium cauUnum bre- 

 viter petiolatum v., si duo adsunt, summum sessile, infimum magis quam in fel. 

 basal. pinnatifiduni v. pectinatum basi sa^pe cordato-hastatum. Involucra densius 

 cano-floccosa quam in forma vulg. cuin pedicellis magis etiain pilosa. Squamce 

 aliquantulum angustiores. 



En mycket märkvärdig form, mera än de omnämnda, åt H. *triangulare tenderande 

 formerna af hufvudformen anslutande sig till denna och H. ^suhtriangulare. Holkarne 

 äro ännu gråare, än hos luifvudformen är vanligt, och öfverträffa häri t. o. m. H. *triangulare. 

 Till habitus ser den nästan ut som en form af Stibccesia och liknar häri än H. *triangulare 

 än H. *suhtriangulare. Bladen äro dock betydligt mera flikade och långtandade än hos 

 dessa och häri erinrar den mycket om H. *ccesiiflorum. Huru konstant den är, kan jag 

 ej afgöra, men jag har varit i tillfälle att se ett större antal af auktor sjelf insamlade 

 exemplar jemte former af vanligt utseende från samma trakt och från dessa sednare syntes 

 den både habituelt och i ofvan anförda karaktärer ganska väl skild. Bibehåller i Bergi- 



' Här äfven insamlad en mikrocefal form med ytterst små glandier och hår, mörka, mindre luddiga 

 holkar och smala fjäll. 



- Här insamlade exemplar utmärkas genom mycket blekgröna holkar och blad och äro analoga med dylika 

 former af H. *ccesium, H. * steiiolepis v. littorale och H. * exaltatum från samma lokal. 



