kOlVGL. sv. vet. akademiens handlingar, band 26. n:o 3. 5.5 



acutum — cuspidatum, oninia + longe petiolata; folia caulinn abrupte et cito 

 decrescentia, inferiora v. infimum + petiolatum, stiperiora sessilia, longe acuta — 

 cuspidata ovato-lanceolata — lanceolata v. sublinearia basi descendente v. truncata 

 — subhastata minute et crebre + argute dentata — irregulariter praesertim ad 

 basin pinnatifido-partita ; folia, si valde partita, in petiolo dentibus et laciniis liberis 

 sjspe decurrentia; omnia saturate viridia, supra stepe purpureo-maculata sparse pilosa 

 v. subglabra haud raro nitentia, subtus subglaucescentia, sparsim — sat dense in 

 nervö dorsali + stellata densius et longius pilosa, rnarginibus sat longe et + dense 

 ciliata, petiolis pilis longis mollibus sat dense — densissime villosis. Anthela + 

 paniculata — ramoso-paniculata v. subsimplex rainis (superioribus) + approximatis 

 + erectis — erecto-patentibus — sat patentibus subi'ectis — sat arcuatis mediocri- 

 bus — longis + superantibus, pedicellis brevibus apice incrassatis acladioque 15 — 40 

 ( — 50) mm. longo + dense canofloccosis et dense — conferte glandulosis pilis paucis 

 obscuris interdum immixtis. Involucra nunc elongata nunc breviora subgracilia v. 

 + crassa obscure atroviridia et cano-variegata basi + ovata — decurrente postea 

 + rotundato-truncata. Sqiiamcp subangusta? — latiusculaj e basi latiore lineari- 

 lanceolataa nunc + elongataä et tlores virgineos longe superantes nunc breviores, in 

 apicem + comatura + acutum sensim attenuatse v. sat obtusse, intimse paucae subu- 

 latse, exteriores brevissimas late — anguste lineares dorso nigro rnarginibus + 

 virescentes, glandulis nigris + longis sat densis — confertis obtecta^ interdum etiam 

 pilis paucis longis nigris vestita;, rnarginibus prfesertim apices versus stria angusta — 

 sat lata albido-floccosa conspicue notataj, ceterum sparsim v. rare interdum densiuscule 

 stellatse. Calathidium saturate luteum — aureum, plerumque eximie radians. Ligulce 

 apice glabrae. Stylus primo vulgo luteus, dein interdum fuscescens. 



12-16 10-12 T^ ... ,f. T 3 



Inv. 5_p, — g_7 , L). 40 — 45, L. m. 6 mm. 



Utmärkt af mörkgröna, ofvan oftast fläckiga blad, vanligen fåbladig stjelk, oftast rik- 

 blomstrig, vanligen långt ned förgrenad inflorescens med upptill närmade m. 1. m. öfverskju- 

 tande, upprätta till temligen utspärrade grenar, upptill förtjockade korgskaft ocli mörka 

 m. 1. m. rikt och långt samt svart glandelhåriga, oftast langa holkar, hvilka äro gråbrokiga 

 af m. 1. m. tätt stjernludd, hufvudsakligen samladt i fjällens kanter isynnerhet mot spet- 

 sarne, samt i regel vida, glesa korgar med gula stift. 



Med bibehållande af sina väsentliga kännetecken varierar den mycket till habitus 

 men i synnerhet till bladform och tandning, i något mindre grad till holkarnes form och 

 längd m. m. Ibland äro bladen groft och ojemnt fliktandade med böjda, långa, utåtrig- 

 tade tänder, omvexlande med smärre. Sådana former, hvilka oftast hafva få stjelkblad och 

 i allmänhet breda blad, hvilka tendera att till större eller mindre antal få tvär eller 

 något pillik bas, hafva största likhet med silvaticuni-tjpen. Dessa former, hvilka äro utan 

 all konstans, hafva ofta längre och smalare holkar med utdragna, mera spetsiga fjäll och 

 ofta i vanligen ringa antal inblandade, mörka, långa hår bland glandierna. Vanligen hafva 

 de äfven glattare och alltid rikt fläckade blad. De äro analoga med dylika former af 

 H. *ccesium, hvilka de ofta habituelt äro förvillande lika. Former med likligare hår på 



