KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 26. N:0 3. 63 



spetsen svagt utåt eller bakåtböjda. Mångbladiga former hafva ofta ganska utpräglad 

 rigiduin-h-dhitus och hafva oftast alla stjelkbladen oskaftade. I allmänhet äro rosettbladen till 

 större delen kvarsittande vid blomningen, men äro ibland till större delen bortvissnade; 

 fåbladiga former hafva mera utpräglad vidffatum-hahitus och ofta det nedersta eller ett par 

 af de nedre stjelkbladen m. 1. m. skaftade. Backformer hafva ofta hopträngd, till marken 

 tryckt bladrosett och rudimentära stjelkblad och få liärigenom ett från öfriga former 

 mycket afvikande utseende. Aldrig förekommer äfven hos de mest fåbladiga formerna någon 

 antydan till tvär eller pillik bladbas som hos föregående. Nedersta delen af stjelken och 

 bladskaften äro nästan alltid lifligt eller mörkt brunvioletta. Stiften variera ibland (mest 

 hos mångbladiga former) svagt grönaktiga. Utom med föregående former är den äfven be- 

 slägtad med fl. *lepidif(yrme Stenstr., men är från denna väl skild bland annat genom 

 sina ljusare, smalare, jemnare tandade blad, bredare och trubbigare holktjäll, hvilka ej äro 

 i spetsarne nakna som hos denna utan stjernhåriga och härtofsade, ocli i öfrigt äro rikligare 

 stjernludna och mera glandelhåriga, samt genom sin mera framträdande rigidum-'eivia,å& 

 habitus. De äro utan tvifvel att uppfatta som tvänne parallelformer. 



Äfven H. *redinatifoi'ine (Dahlst., Hier. exs., fasc. II, n. 57) med former, hvilka framdeles skola ut- 

 förligare beskrifvas, kan anses som en nordlig parallelform till ifrågavarande form. Den är hufvudsakligast skild 

 utom i andra afseenden äfven genom mörkare bladfärg, rikligare härigliet, mörkare, mera glandelhåriga men der- 

 jemte sparsamt mörkhåriga holkar ined i spetsen naknare Ijäll och för öfrigt svagare stjernludd samt redan från 

 början livescent eller snart mörknande stift. Genom var. subacroleiicum (Dahlst., Hier. exs., fasc. II, n. 59), 

 som har oftare skaftade nedre blad, längre holkar med talrikare hår m. m., sammanbindes den i någon mån 

 med //. *acroleucum. 



Inom området är H. *reclinatum anträffad i Östergötland, Vestra Husby s:n, Ludden (H. StrÖMPELT); At- 

 vids s:n, Åtvidaberg, Slefringe (förf.): Småland, Rogberga s:n, Tenhult i björkskog (K. JOHANSSON); Almvik 

 (förf.). Utom området anträffad i /Södermanland, Jakobsbergs s:n, Brännkyrka, Vinterviken m. fl. st.; Dalarö (förf.) 

 Vestermo prestgård; Öja s:n. Långsyn; Tullinge ocli Ålberga (S. Almquist); Vårdinge s:n (A. TOESSANDER) 

 Stockholmstrakten, flerestädes såsom på Djurgården (förf.) och i Stockholms skärgård; Vadholma (S. ALMQUIST) 

 Upland flerestädes och gerna i sällskap med H. '*lcetic.olor allmän såsom vid Dannemora (förf.), Upsala (FR. Ahl- 

 BERG); Ultuna; Löfsta s:n, Åsen mellan Horsbäck och Hvilstena (C. A. E. LeNSTRÖM); Knifsta (E. HOLMGREN) ; 

 Sigtuna flerestädes (M. FLODERUS); Fogelbolandet (K. Fr. Thedenius); Torp och Embarsbo i Steninge s:n 

 (M. Floderus); Värmdö (A. Magnusson); Ljusterö, Tranvik (förf.); Rindö (S. ALMQULST): Vestmanland, 

 Kungsör, Ulfshäll m. fl. st. rikligt (C. O. V. PORAT); Skillinge Uppgård (K. J. LÖNNROTH): Dalsland, Örs sm, 

 Sanda och Hagen (A. Fryxell). På Gotland vid skogsvägen mellan Sanda och Klintehanin är af K. J. LÖNN- 

 ROTH en hithörande form funneu, hvilken synes skild endast genom något längre tandade blad. Habituelt är den 

 ganska lik //. *lepidiforme, men är till holkarne en fullkomlig typisk //. *reclmatum. 



D. VULGATA GENUINA (Almqu.). 



Stjelk isyimerhet nedtill mjukt och rikt, upptill vanligen glesare hårig, mera sällan 

 nästan glatt, ofta isynnerhet ^'id basen och upptill rikt stjernluden, hos en del former till 

 öfre delen eller ända från basen äfven m. 1. m. glandelhårig, (2 — )5 — 10-bladig. Stjelk- 

 bladen äro hos fåbladiga former ofta stora och ra. 1. m. aflägsnade samt uppåt hastigt och 

 tvärt decrescerande, hos flerbladiga former mindre och m. 1. m. långsamt aftagande 

 uppåt i storlek och bredd. Ofta äro de öfre alldeles oskaftade och endast 1 till 2 af de 



