70 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-ELORA. 



+ longe acuta v. cuspidata ])rofundius dentata, omuia basi + longe descendente v. cuneata ; 

 caulina iiunc abrupte (in spec. paucifoliis) nunc sensira (in spec. multifoliis) in bracteas 

 abeuntia + ovato-lanceolata breviora — anguste lanceolata longiora apice + acuto 



— longe cuspidato sparsiin — crebrius subinajqualiter et sajpe patentim serrato- 

 dentata inargine saspe leviter plicata, infiinum sajpe petiolatuin, reliqua sessilia; 

 omnia leete viridia, supra subglabra, subtus parce in nervö dorsali petiolisque + 

 alatis levissime stellatis densius et longius pilosa, marginibus densiuscule ciliata. 

 Anthela paniculata v. ranioso-paniculata sa^pe indeterminata + composita rarius 

 subsimplex ramis + gracilibus, inferioribus + remotis erecto-patentibus sat rectis 

 haud v. vix superantibus, superioiibus saepe multum patentibus approximatis, sumrais 

 ssepe valde congestis, oinnibus + longe superantibus, pedicellis gracilliinis mediocri-^ 

 bus acladioque 10 — 25 mm. longo fusco-virescentibus sparsim et superne sat dense 



— dense canofloccosis glandulis atris inferne densiusculis superne densis — confertis 

 et pilis nigris v. apice + canescentibus mediocribus sparsis — densis birtis. Involucra 

 vulgo gracilia sat elongata e virescenti fusco-atra sat variegata basi ovato-rotundata 

 postea rotundato-truncata. Squamce sat angustaj e basi latiore sublineares in apicem 

 acutiusculum v. obtusiusculum raro obtusum sensim attenuata% exteriores breves 

 angustissim* obtusas, intimii3 pauca? acuta^ v. subulata^ interiores apice sa?pe falcato- 

 curvataj, dorso nigra; v. fusco-atrai marginibus + obscure et + anguste vii-escentibus 

 inferne sparsius — densius apicem albido-comatum versus vulgo anguste floccis 

 albis + conspicue limbatte, ceterum rare — sparsim stellataj et glandulis atris + longis 

 sat gracilibus densis — sat confertis pilis nigris — obseuris mediocribus + densis 

 immixtis vestitas. CalatJiidium saturate luteum + radians. Liguloi glabraj. Stylus 

 vivus luteus v. fusco-hispidulus, siccus obscurascens. 



Inv. 4^._e , D. 35 — 40, L. m. 2,5 — 3 mm. 



Utmärkt af ljust gröna, fåtandade eller något vågiga rosettblad af elliptiskt aflång 

 till lancettlik form och trubbade eller de inre skarpspetsade, oftast fierbladig stjelk, som 

 vid basen ;lr något långhårig och violett, för öfrigt nästan glatt och glest stjernluden med 

 oftast småningom descrescerande, vanligen längspetsade, oftast glest, stundom tätare säg- 

 tandade, de öfre vanligen något ojemt bugttandade blad, af ibland hopdragen enkel men van- 

 ligen, isynnerhet upptill, mera utspärradt grenig, sammansatt och nedåt obegränsad, kvastlik 

 inflorescens, af vanligen smala, mörka korgar, hvilka äro brokiga af löst stjernludd, hvilket 

 bildar en m. 1. m. smal, uppåt bredare, ljus rand i de temligen smala, från bredare bas 

 nästan jembreda, mörka fjällens smalt gröna kanter, och hvilka för öfrigt liksom isynnerhet 

 korgskaften äro klädda af täta, smala, mörka, ganska långa glandier och mörka m. 1. m. 

 hvitspetsade eller nästan helt och hållet svarta, medellånga, glesare eller tätare hår, samt 

 slutligen af ganska glesa korgar och i början vanligen ljusa stift, ^"arierar rätt lietvdligt till 

 habitus genom stjelkens olika bladrikedom. Former med ta blad (stundom förekomma 

 sådana med blott ett väl utbildadt stjelkl)lad) hafva vanligen lielare och till större delen 

 trubbiga rosettblad samt oftast det eller de nedre bladen skaftade och hafva härigenom 

 en rätt väl utpräglad vulgatumAvdhiius,. Däremot äro former med talrika stjelkblad mera 



