KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND. 26. N:0 3. 71 



rigidum-\ikii och tillhöra subi'i(/idum-tj]-)en. Vanligen äro hos dessa rosettbladen fåtaliga genora 

 de yttres tidiga bortvissnande men äfven som det synes redan i första anlaget. Oftast äro 

 bladen hos dessa former skarpare och tätare tandade eller sågade. Ibland (och isynnerhet 

 rätt ofta hos de öfre bladen) blir tandningen mera ojemn och kortare saiiit bladkanten veckad 

 och på ett karaktäristiskt sätt vågig. Ej sällan äro äfven rosettbladen, isynnerhet då de äro 

 trubbade och mindre tandade, i kanten veckade och vågiga. Frodigare former få ofta 

 större, gröfre och ojemnare tandade blad. Holkarne variera ljusare och mörkare genom 

 olika riklig utbildning af stjernluddet och fjällens egen mörkare eller ljusare färg. Fjällen 

 äro oftast mot spetsen ganska smala och vanligen trubbade; ej sällan äro de inre skär- 

 formigt krökta> åt olika håll. Holkarna variera hos fåbladiga exemplar smala och långa med 

 smalare, mera utdragna och spetsigare fjäll, eller hos rikbladiga former ej sällan tjockare med 

 bredare, kortare och i spetsen ganska trubbiga fjäll. Äfven hårens och glandiernas abso- 

 luta riklighet liksom deras förhållande till hvarandra varierar, men som det synes utan sam- 

 band med andra förändringar. Denna form är för öfrigt mycket konstant och ej att förvexla 

 med någon annan utom möjligen med följande underart, med hvilken kortholkiga former med 

 rikligare stjernludd och smärre glandier stundom i någon mån förete likheter, ehuru dessa 

 alltid lätt skiljas på sina bredare fjäll, större holkar och sin gröfre växt m. m. Med denna är den 

 utan tvifvel närmast beslägtad. Med H. *reclinatiforme var. subacroleucum är den mindre nära, 

 ehuru dock tydligt beslägtad genom följande varietet. Den ännu aflägsnare slägtskapen med 

 H. *porri(/ens framträder i den tydliga likheten till holkarne med dennes hårigare former. 



Anträffad inom området i Småland, Rogberga s:n, Knifshult, Ingaryd och Tenhult (K. JOHANSSON): 

 Södermanland, Vestermo s;n, Sofieluud (O. G. BLOMBERG); Kila s:n, Garpsäter (S. Almquist); Stora Malms s:n, 

 Sörgölstugan, Östra Vingåkers s:n, Strångsjö (G. A:N Malme); Nerike, Kils s:n, Blacksta (A. CallmÉ): Upland, 

 Löfsta s:n, Fasenbo, Svartjingen och Hebyäsen (C. A. E. LensTRÖM); Tibble, Ramsjön (S. AlmquIST); Dannemora 

 ymnig (förf.); Stockholm, Djurgården m. fl. st. (förf.): Vestmanland, Frösåker i Rostock s:n; (A. E. LUHR); 

 Knngsör, Ulfhäll (C. O. V. PORAT): Vestergötland, Toarps s:n, Nygård (A. O. OLSSON); Ymsjöholm och Åsö- 

 boda vid sjön Unden (A. CallmÉ): Vermland, Gillberga och Bergviks s:r (K. O. E. STENSTRÖM,); Arvika s:n, 

 Sund (E. Holmgren) och Sjöändan (B. M. Broström); Nors s:n (E. Vikström): Dalsland, Hasselskog i Dal- 

 skog (A. G. Kellgren): Bohuslän, Morlanda, Skaftö CLagerstedT). — Norge vid Kristiania flerestädes (förf.). 



På Malmön vid Kristiania fann jag 1885 bland talrika exemplar af H. *gravastellum och H* acroleucum 

 tvenne individer, hvilka tydligen voro hybrider af dessa båda. De erinrade till holkarnes beklädnad och form 

 mest om den sednare, till bladens färg och hårighet om den förra, till bladform och tandning om båda. Stiften 

 voro redan från början mörka. Det ena exemplaret hade tvenne holkar närmade hvarandra och vid basen till en 

 liten del sammanvuxna, såsom ofta är fallet hos en del former af H. * gravastelluvi. 



(i dcedalolepium nov. var. — Dahlst., Herb. Hier. Scand., Cent, H, n. 65. 



Caulis 4U — 70 cmt. altus sat gracilis flexuosus v. sat strictus 2 — 4-folius, 

 inferne + violascens molliter et densiuscule longe-pilosus vix stellatiis, superne pilis 

 brevibus sparsis v. rudimentariis glandulisque solitariis scaber sat stellatus, sub 

 anthela magis floccosus et pilis obscurioribus sparsis glandulisque raris obsitus. 

 Folin la; te viridia, subtus aliquantulum pallidiora sed viridia; basalia sub anthesi 

 SEepius emarcida v. 2 — 3 interiora persistentia + lanceolata acuta minute et argute 

 paucidentata; caidinn longe remota cito decrescentia, infimum petiolatum, superiora 

 sessilia + lanceolata cuspidata remote et argute dentata, omnia supra parce pilosa 



