92 H. DAHLSTEDT, BIDKAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



de öfre grenarne utgå mycket nära hvarandra och tendera att bli fiocklikt anordnade. Ju 

 fåblomstrigare infiorescensen är, desto längre nr vanligen akladiet. Varierar äfven mycket 

 till bladens tandning. I allmänhet äro bladen såsom ofvan angifvits mycket djupt tandade 

 eller parflikade. Tänderna äro på de mest flikade bladen m. 1. m. utstående och ofta krökta. 

 Dylika exemplar hatVa oftare än andra till större antal kvarsittande basalblad och tillhöra 

 till sin morfologiska utbildning vulgatum-tjTpen. Hos andra exemplar äro basalbladen 

 ensamt eller alla bladen mera likformigt korttandade med raka och mera framåtrigtade 

 tänder och stjelkbladen vanligen talrikare och smalare. Dylika exemplar få ibland rätt tydlig 

 subrigidum-hnhitus. En annan modifikation, hvilken liksom de nj^ssnämda äfven svnes 

 vara utan nämnvärd konstans, har basalbladen nästan alldeles helbräddade och stjelkbladen 

 kort- och fintandade. Den förekommer med såväl vulgatum- som suhrigidum-hsXÅtns. Den 

 synes dels vara en individuel modifikation, förekommande bland de andra och med mellan- 

 former förbunden med dem, dels en lokal modifikation, hvilken ställvis liksom hvar och 

 en af de öfriga ensam kan vara herrskande {H. pinnatijidum Lönnr. (i vivarium Löxnr., 

 Dahlst., Herb. Hier. Scand., Cent. II, n. 87, 88). Denna form synes vara en mera syd- 

 lig ras. Med afseende på sina slägtskapsförhållanden är tydligen ifrågavarande form be- 

 slägtad med föregående. Med H. *smolandicum och närstående är den sannolikt äfven, 

 ehuru mera aflägset, beslägtad liksom med H. ^vidgaUim, hvilken den stundom kan bli 

 ganska lik såväl habituelt som till bladform, men den skiljes frän denna genom sina nakna, 

 smalare och spetsigare fjäll med rikare glandelhärighet samt sina mörkt gula korgar. 

 Till holkarne har den mycket likhet med H. * cruentifoJium, genom hvilken den på sätt 

 och vis förbindes med de anfractum-&Yta,åQ formerna. Slutligen påminna späda exemplar 

 med smalare blad och små holkar i ej ringa grad om H. *punctillatu?7i. Men denna sed- 

 nai'e form ansluter sig nära till ff. diaphani formkrets, hvilken dock alldeles gränsar 

 intill den, till hvilken närvarande form hör. 



Inom området anti'äffad i Gärdeby s:r), Orsby (H. StrÖMFELT); Kärna s:n, Malmskoo;en (förf.); Motala, 

 Hålberg-et (A. E. HOLMGREN); Omlierj;: flerestädes mycket allmän (förf.); Väderstads s:n, Lindekullen m. H. st. 

 (förf.); Sunds s:n, Sundbomo (förf.); Norra Vi s:n. Urberget; Asby s:n. Glansis (K. F. DusÉx); Oppeby s:n, 

 Drabo (förf.); Ätvids s:n, Adelsnäs ni. fl. st. (förf.): Småland, Sömmens jernvägsstation (förf.); Askeryds s:u, Bordsjö 

 (förf.); Grenna flerestädes allmän (J. A. Lewin, F. HäGSTRÖM); Jönköping, Sanna vid Vettern (J. E. Zetter- 

 STEDT); Rogberga s:n, Tenhnlt; Öggestorps s:n, Högåsen (K. JOHANSSON); Eksjö s:n, Brevik (förf.); Gärdserums 

 s:n, Bossgärd (förf.); Burseryds s:n, Mölneberg (K. A. Th. Seth); Virseruras s:n, Hassmo; Järeda s:n vid Sälle- 

 varån (K. J. LÖNNROTH); Mcålilla s:n (K. J. LÖNNROTH); Fagerhiilt sm, Eskebäcks och Fagerhults herrgård (K. 

 J. LÖNNROTH); Oskarshamns jernvägsstation (K. J, LÖNNROTH); Kråksmåla s:n, Barkebo ocli mellan Fröskelås 

 och Askaremåla (K. J. LÖNNROTH); Madesjö s:n, Nybro, Orrebäck och Mellan-Örsjö (K. J. LÖNNROTH); Hall- 

 torps s:ii, Värnanäs (M. LÖNNROTH); Östra Thorsäs s:n. Sjölyckorna (C. J. JOHANSSON): Drefs s:n, Braås; Skate- 

 löfs s:n, Vrankttiige (G. E. HyltÉN-Cavallius); Femsjö s:n. Lilla Valshult m. fl. st. (Th. M. Fries): Got- 

 land, Visby, Vibble (K. JOHANSSON); Tofta s:n, Krokstäde (K. JOHANSSON). ^ vivarium; Sanda s:n. Klintehamn 

 (K. J. LÖNNROTH) f. primaria: Öland, Algutsrums s:n, St. Kalfholmen (SiLLÉN). Utom området funnen i 

 Blekinge, Karlskrona, Ringö (C. O. SCHLYTER och H. FALK); Vämö, Rödeby (H. G. LtJBECK); Ronneby (C. O. 

 SCHLYTER) ra. fl. st.; Thorshageu (F. SVANLUND): Skåne, som det synes flerestädes mycket allmän, mest såsom 

 fi vivarium såsom i Brunnby s:n, Arild, Kullaberg (R. WalLENGREN) ; V. Vrams sm, Liuderödsåsen; Ignaberga 

 kalkbrott (G. A:N Malme): Bohuslän, Uddevalla (Fr. LöNNKVIST); Kristinedal i Oronst; Morlanda (K Fr. 

 Thedenius): Vestergötland, Sandhem (O. NORDSTEDT): Vestmanland, Sätra brunn (O. ALMQUIST); Kungsör 

 (C. O. V. Porat); Stockholmstrakten, Djurgården (förf. och K. J. LÖNNROTH): Upland, Holmbyboda, (M. Flo- 



