102 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLOEA. 



Följande framställnino;- är endast att anse såsom provisorisk. Utan tvifvel skola 

 flera af H, *subraiiiosi varietetei' vid iiHrmare studium visa sig vara goda underarter. 



Couspectus subspecierum. 



1 . Folia angustiora ; hahitus subrigidiforinis v. vulgatitormis rarius ca-siiforinis. 

 Squaniu; raro latiuscula; vulgo + angusta». Caulis (2 — )3 — 5-folius. 



1. H. *siibramosum Lönnr. 



2. Folia latiora; habitus vulgo cajsiiformis. Squamcc lata3. Ca,idis 1 — 3-folius. 



2. H. *ebenarium K. Johanss. 



1. H. *subraniosuni Lönnr. 



H. subramosum Lönnr., Resa i Sinål. och på Gotl. (Öfversigt af Kgl. Vet. Akad. 

 Förh. 1882, n. 4, pag. 86.) 



Caulis 50 — 70 ctin. altus subflexuosus, apice v. stepe a luedio interdum usque 

 a basi ramosus, 3 — 4( — 5)-folius, basi pilis sat longis + densis hirsutus, medio sat 

 dense pilosus, apice pilis sparsis instructus, iuferne sparsim superne magis magisque 

 dense stellatus, ima basi obscure purpurascens. Folia firma, supra pallide viridia, 

 subtus subglauco-viridia, margine subtusque pilis + densis v. densiusculis hirta, in 

 nervö dorsali petiolisque densius hirsuta, supra sparsius pilosa; basalia 2 — 3( — 5) 

 in rosulam conferta v. sub anthesi emarcida brevius petiolata (lamina petiolo duplo 

 v. triplo longiore), exteriora elliptica subintegra obtusa, interiora lanceolato-ovalia v. 

 lanceolata grosse paucidentata dentibus brevibus v. minutis mucronatis alternis in 

 petiolum alatum + decrescentia + longe acuta mucronata; caulina distantia decre- 

 scentia, inferiora magis approximata in petiolum brevissimum barbatum angustata, 

 superiora magis magisque reinota basi cuneata sessilia haud amplexicaulia stepe in 

 axillis raraigera, omnia basalibus conformia v. prassertim superiora magis ovato- 

 lanceolata sajpe grossius dentata — inciso-dentata dentibus 3 — 5, acuta v. cuspidata. 

 Antliela diffuse paniculata subcomposita saspe subindeterminata, ramis elongatis strictis 

 distantibus (summis autem vulgo magis approximatis) patentibus superantibus pilis 

 raris — densiusculis albis raollibus + obtectis cum pedicellis brevibus acladioque 15 — 30 

 mm. longo sub invohicris pilis albis + densis hirtis glandulisque solitariis minutissi- 

 mis obsitis + dense albotomentosis. Involucva obscure cano-virescentia sat lata 

 majuscula basi rotundato-ovata postea subtruncata. Squamw subimbricata", infimaj 

 angustaj lineares obtusae in pedicellum squamulosum superne incrassatuin decurrentes, 

 intermediae + obtusiuscukB et intima; subacuta^ + anguste lanceolata; v. fere lineares 

 sat extractaä, plera3que viridi-obscurascentes dorso usque ad apicem obscurte, intima^ 

 marginibus pallide virides, pilis mediocribus — sat longis totis v. basi nigro excepto 

 albis crispulis + dense hirsuta^ glandulis minutis solitariis v. raris hiuc inde in- 



