106 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 



Caulis plerumque crassus firmus strictus v. parum flexuosus 1 — 2( — 3)-folius 

 saape ad basin ramosus, inferne badio-violacens — pulchre vinosus sparsim — sat 

 dense pilosus, iriedio brevitei- spai-sim — densiuscule pilosus, superne pilis ina^is 

 magisque sparsis obsitus, usque a basi densiuscule ad apicera sat dense stellatus. 

 Folia niagna tenuia sat finna lutescenti-viridia,- suljtus pai'um pallidiora rare — 

 sparsim, in nervö dorsali marginibusque sparsim — densiuscule pilosa, ceterum spar- 

 sim in caulinis et prtecipue in nervö sat dense stellata, supra fere glabra v. rare 

 pilosa subnitentia, nervis praesertim nervö mediano pallidis v. albidis pulchre con- 

 spicuis; basalia in rosulam conferta 4 — 6 magna breve — brevissime petiolata sub 

 anthesi omnia stepissime persistentia, exteriora + ovalia — obloiiga obtusa sub- 

 integra v. dentibus sparsis latis instructa, intermedia + late oblonga — lanceolata 

 v. elliptico — ovato-lanceolata longius dentata acuta, interiora + late lanceolata 

 cuspidata ad basin vulgo longe et anguste '2 — 3-dentata, ceterum ad medium + sed 

 sparsim dentata basi cuneata dentibus + angustis in petiolo late alato decurrentia: 

 caulina longe distantia, infimum siepe soluin viilgo magnum infra medium v. supra 

 medium affixum basi cuneata subpetiolatum v. sessile, suj^eriora sessilia parva ima 

 basi v. ad medium longe et anguste nunc dense nunc sparsim 2 — 4-dentata, petiolo 

 brevi folii infimi late alato dentibus parvis crebrioribus saepe instructo, supra medium 

 integra v. subintegra in apicem longuin cuspidatum protracta, lanceolata — lanceolato- 

 elliptica v. anguste ovato-lanceolata. Anthela ampla läxa divaricata paniculata com- 

 posita ramis longe superantibus, inferioribus longis remotis erecto-patentibus, su- 

 perioribus magis magisque approximatis et magis patentibus, summis duobus stppe 

 suboppositis, rare v. sparsim pilosis tomentellis, pedicellis mediocribus v. brevibus 

 acladioque 20—40 mm. longo densiuscule — ■ sat dense v. sub involucris dense 

 albidopilosis et glandulis spai"sis — densiusculis superne sat densis minutis — medio- 

 cribus obtectis, tomentosis. Involacra lata atroviridia canescentia obscuriora v. dilu- 

 tiora basi rotundata postea truncata. Squamce angustaj sublineares subimbricatte, 

 exteriores obtusa^, interiores obtusiusculoä — subacutte oranes dorso obscuro margine 

 praesertim interiores anguste — sat late pallido-virescentes et sparsim — densiuscule 

 stria angusta stellat*, ceterum rare stelligera^ pilis albis brevibus v. mediocriter 

 longis densiusculis — densis et glandulis sparsis — sat densiusculis ssepe parum 

 conspicuis obsita^ Calatliidium saturate luteum sat radiaiis. Ligulce interiores apice 

 sat conspicue ciliata\ exteriores subciliatiu v. subgla.bra\ StT/li primo concolores stepe 

 fusco-hispiduli postremo + obscure ferruginei v. etiam concolores. 



Inv. -jEt-, D. 30—40, L. ra. 2—2,5 mm. 



Ehuru denna form på grund af den svårighet, som någongång möter att skilja den 

 från vissa modifikationer af föregående, här upptages som varietet, Jlger den dock i allmiin- 

 het så utmärkande karaktärer och en så distinkt habitus, att jag, om jag ej sett de undei' 

 föregående form anmärkta mellanformerna, ej skulle tvekat att upptaga den som egen un- 

 derart. Mest utmärkande för densamma, och hvarigenom den i naturen lätt skiljes från före- 

 gående, är den vida, utspärrade och långgreniga infiorescensen med öfverskjutande grenar och 

 äfven temligen långt eller långt akladium, de talrika, stora rosettbladen och få stjelkbladen. 



