140 H. DAHLSTEDT, BIDHAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLOKA. 



longe acuta, omnia basi + v. sensim descendentia; caulina sensirn v. cito decre- 

 scentia + elliptico- v. elongato-lanceolata (sgepe + oblique) siibrhomboidea, infimum 

 + petiolatum vel in pctiolurn late alatum sensim descendens, superiora sessilia + 

 longe decuri-entia v. basi contracta sa^pe subrotundata affixa, summa lineari-lanceo- 

 la-ta, omnia in apicem acutum — cuspidatum + longe protracta + crebre et argute 

 serrato-dentata ■ — grosse et + ina3qualiter fere duplicato- et serrato-dentata apici- 

 bus in utraque pagina sfepius fusco- v. sanguineo-pui'purea, rosularia exteriora inter- 

 dum subtus violascentia, omnia saturate et pulchre gramineo-vii'idia, supra breviter 

 et sparsim pilifera v. subglabra, subtus pallidiora rare — sparsim et breviter pilosa in 

 dorsali nervö leviter stellata longius et densiuscule pilosa, ceterum hand v. (caulina 

 summa) leviter stellata, uiarginibus breviter et sat dense ciliata, petiolis superne prsser- 

 tim alatis pilis sat longis densiusculis — sat densis hirsutis v. leviter pilosis. Anthela 

 + paniculata simplex — valde composita interdum indeterminata, ramis inferioi-ibus 

 + distantibus + erecto-patentibus vix superantibus, superioribus saspe valde approxi- 

 inatis + patentibus ssepe + arcuatis et summis interdum umbellatis + superantibus 

 + gracilibus, pedicellis mediocribus v. brevibus sub involucris + incrassatis acladio- 

 que 5 — 15 mm. longo e viridi + fusco-canesceniibus sparsim — densiuscule su- 

 perne sat dense floccosis glandulis atris gracilibus parvis — mediocribus inferne 

 raris ■ — sparsis superne + densis et pilis obscu-ris v. nigris + longis solitariis ( — 

 sat densis sub involucro) v. subnullis obtectis,-; Involucra sat gracilia mediocria v. 

 parva e viridi fusco-atra basi ovata v. conica postea + ovato-rotundata. Squnmce 

 irregulariter imbricatfe + elongataa triangulares, exteriores breves + obtusa- — ob- 

 tusiusculfp, interiores obtusfe obtusiuscula? — sat acutge, intimse acutte (v. pauca; 

 cuspidata') apice stepe fusco- v. piceo-colorataj nuda^ vix coraataj, ceterum subnudte 

 v. marginibus (squam. exteriorum pracipue) levissime stellatte glandulis gracilibus 

 parvis — longioribus atris v. fuscis dense — sat couferte obtectiB pilis paucis (v. 

 sat densis) obscuris v. nigris vestita^ Calathidium obscure luteum. Ligulce apice 

 glabr». Stylus sat obscurus ■ — coracinus. 



9—10 



Inv. ^zig"' D- 30 — 35, L. m. 2 mm. 



Denna genom sin habitus och sina karaktärer synnerligen framstående form utmärker 

 sig genom sin höga, vanligen trebladiga stjelk, vanligen m. 1. m. bredt lancettlika, ofta 

 groft och ojemt tandade blad med långa, smala, utdi-aget triangulära, spetsiga eller vid 

 basen nästan jembreda och framåt krökta tänder, m. 1. m. regelbundet omvexlande med 

 smärre uddtänder, det nedersta smalare och längre eller kort vingskaftadt, de öfre med 

 m. 1. m. långt afsmalnande bas eller de mellersta med temligen bred vidfästning, van- 

 ligen tidigt vissnade yttre, m. 1. m. trubbade och fåtandade rosettblad, de inre kvarsit- 

 tande och af stjelkbladens form men grundare tandade, alla oftast i spetsen pä båda sidor 

 lifligt purpurfärgade eller brunvioletta till blodröda, oftast rik kvastlik inflorescens med 

 uppåt vanligen närmade grenar och skaft, hvilka äro raka ellei' m. 1. ni. liöjda, sma till 

 medelstora, grönaktigt svarta till svartbruna holkar, kliidda af ytterst glest, vanligen knap- 

 past märkbart stjernludd, förnämligast i de yttre tjällens kanter och vid deras bas, samt 

 af rikliga, svarta eller svartbruna, temligen små till medelstora, tina glandier, blandade 



