KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 26. N:0 3. 155 



Hit ansluter sig följande form: 



H. *oinopolepi'< G. A:n Malme in litt. — H. Dahlst., Herb. Hier. Scand., Cent. 

 II, n. 78. 



A prsecedente diversum foliis minus profunde dentatis basalibus et inferioribus 

 caulinis vulgo supra medium latioribus, inflorescentia läxa ramis longis gracilibus 

 acladium 30 — 60 mm. longum superantibus distantibus paniculata, pedicellis inferne 

 sparsim stellatis et sparsim glandulosis supei'ne sub involucra densius stellatis et 

 densiuscule glandulosis, involucris latioribus densius glandulosis basi magis stellatis, 

 squamis exterioribus margine dorsoque minus conspicue stellatis omnibus apice + 

 vinose coloratis sat coinosis ligulisque obscurioribus. 



Skild hufvudsakligen genom sina betydligt mindre djupt tandade blad, gles korg- 

 ställning och vid basen smalare, mindre tydligt stjernhåriga fjäll med smala, något trubbade, 

 hårtofsade och m. 1. m. vinröda spetsar samt mörkare blommor. ' 



Anträfiad i iSödermanlcmd, Stora Malms s:n, Brännkärr och Sörgölet (G. A:N Malme). 



5. H. *anfractum {Fr. ex. p.) Almqu. 



H. *anfractum (Fr. ex. p.) Almqu. in Thed. Fl. et in Stud. pag. XXV. ^ — H. an- 

 fractum Fr. in Vet. Ak. Förh. 1856 p. 148 et Epicr. p. 100 p. maxima p. — H. anfractura 

 Fr. H. N. XVI: 10 et Hier. Eur. n. 48 (spec. in horto Ups. educata). — C. J. Lindeberg, 

 Hier. Scand. exs. n. 133. — Dahlst., Hier. exs., fasc. II, n. 69. — Dahlst., Herb. Hier. 

 Scand., Cent. II, n. 61, 62. 



Caulis 35 — 65 ctm. altus gracilis 2 — 6-folius, inferne pilis tenuibus longis sat 

 densis — densis obtectus sparsim — sat dense floccosus, superne sparsim pilosus 

 — subglaber sparsim stellatus, apice multum floccosus — subtomentosus. Folia basalia 

 2 — 6 sa^pius + remote rosulata, exteriora saapius sub anthesi emarcida elongate 

 ovalia — elliptica obtusiuscula — breviter acuta undulata v. sparsim — crebre et 

 obtuse + grosse et + longe — breviter dentata, intermedia ± oblongo- v. ovato- 

 lanceolata — anguste lanceolata + obtuse — acute et sparsius — crebrius dentata 

 v. sinuata + acuta, interiora anguste — angustissime (oblongo-lanceolata — ) lan- 

 ceolata + crebre longe et acute prsesertim ad basin duplicato-dentata longe acuta, 

 omnia basi + cuneata v. in petiolum alatum longe descendentia; caulina infimum 

 + petiolatum, superiora basi angusta sessilia + elongate lanceolata — lineari-lan- 



' Sedan jag nedskref detta, har jag funnit, att denna form torde vara ytterst nära slägt nied H. *chlorodes 

 (i icmbrigenum, hvilken bildar liksom en mellanlänk mellan denna, H. *anfraetum och H. *chlorodes. Från /i um- 

 brigenum är ifrågavarande form hufvudsakligast skild genom siua frän bredare bas mera tillspetsade fjäll, hvilka äro 

 längre och vid sin bas raera stjernhåriga, samt genom glesare blomsterställning med längre och grönare, d. v. s. 

 mindre rikt stjernhåriga grenar och skaft. Men dessa karaktärer, isynnerhet holkfjällen, synas konstant skilja de nu 

 nämda formerna från hvarandra. H. *chlorodes /? umbrigenum har alltid kortare, mera jembreda och trubbade fjäll. 



Anm. under trychningen. 



2 Angående artens och namnets historia se S. ÄLMQUIST Bot. Not. 1880 och Stud. öfver SI. Hier. 1881. 

 I ofvanstäende form inbegriper pä sednare stället S. Almquist den något skiljaktiga upländska formen (H. *sub- 

 ampliatura här nedan). 



