KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 26. N:0 3. 157 



mörkare holkar, suialare blad, afvikande bladfärg m. ra. Mest karaktäriserande för denna 

 form äro de korta, trubbiga, mot de inres gröna färg starkt afbrytande yttre, mörka fjällen 

 och de mot basen långsamt afsmalnande och smalt fastade stjelkbladen. Inflorescensen är 

 oftast enkel och fågrenig men blir ibland rikt grenad och sammansatt samt nedät obe- 

 gränsad. Ofta är den upptill flocklik, än helt och hållet, än blott till öfre delen. Grenarna 

 äro i detta fall ofta stödda af en bladlik bräkte eller ett smalt, helbräddadt blad, såsom 

 hos H. *lepidiceps. I likhet med föregående äro de på holkskaften sittande brakteerna vid 

 basen försedda med en ansvällning, som dock ej är så framträdande som hos denna. 

 Bladen, hvilka stundom äro mera glest och bugtigt skarptandade, äro nästan aldrig (endast 

 sällan de yttersta) undertill violetta. Stjelken är ibland vid sjelfva basen brunaktig eller 

 svagt purpurfärgad. 



Anträfifatl inom området i Östergötland, Sunds s:n, Sandbäckstorp och Sunds Norrgård: Småland, Femsjö 

 s:u, Lidsjö; Valshults s:n, Dallaberget, Knapabo m. fl. st. (E. Fries och Th. M. Pries, G. E. HyltÉN-Ca- 

 VALLIUS); Moheda s:n (G. E. HyLTÉN-Cavallius); Östra Thorsäs s:n, Sunnansjö (C. J. JOHANSSON); Hvetlanda 

 s:n (C. J. Lindeberg); Eksjö s:n, Björkana; och Smedstorp (förf.); Öggestorps s:n, Ljungarp och Romelsjö; Rog- 

 berga, Tenhult (K. JOHANSSON), frän sednare stället en form med serdeles talrika tina hår på holkarne; Vrigstads 

 s:u (G. WeTTER). 



6. H. *subainpliatiim n. subsp. 



H. anfractum Fr. var. subampliatum Dahlst., Hier. exs., fasc. Ill, n. 50. — Dahlst., 

 Herb. Hier. Scand., Cent. II, n. 80. — H. anfractum Fr. var. latifolium Lbg., Hier. Scand. 

 exs., fasc. III, n. 134. — H. anfractum Fr. var. latifolium Stenstr., V^ärml. Ai-chier. 1889 

 (quoad spec. vermlandica). 



Caulis altus — elatus 4 — 7-folius basi violascens densiuscule et longe pilosus, 

 ceterum sparsim et longe pilosus, apice fere glaber, inferne leviter superne densiuscule 

 stellatus — tomentellus, eglandulosus. Folia prasino-viridia, supra sparsim — den- 

 siuscule inferne longius et sparsius in nervö dorsali densius et molliter pilosa, mar- 

 ginibus rare ciliata, subtus efloccosa, in nervö parce floccosa v. caulina superiora utrin- 

 que parce stellulata; hasalia in rosulam laxam 1 — 3-foliam approximata, exteriora 

 saspe sub anthesi emarcida anguste oblonga — anguste ovalia subintegra + obtusa, 

 intermedia + oblonga late et obtuse pauci-dentata, intima + elongata lanceolata 

 + acuta acutius pauci-dentata; caulina inferne magis approximata superne + di- 

 stantia longitudine sensim in bracteas decrescentia latitudine vulgo increscentia, in- 

 feriora + lanceolata acuta elongata basi longe descendente angusta, infimum petio- 

 latum reliqua sessilia, superiora magis magisque lanceolata v. ovato-oblonga, summa 

 e basi ovata + lanceolata + acuta, superiora v. prtesertim summa stepe etiam in- 

 termedia basi + auriculata v. subamplectente lata sessilia acuta, crebrius et breviter 

 + late et innequaliter dentata v. acute — obtuse sinuato-dentata (basi ssepe crebre 

 et irregulariter subincisa). Ånthela vulgo parva angusta + contracta paniculata 

 ramis inferioribus + distantibus haud superantibus, superioribus brevibus ± approxi- 



