174 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLUKA. 



pa holkar och skaft, bloiut'äi'geii ocli holkarues dimensioner. Detta synes tyda pa att ifråga- 

 varande forms slägtskap med de anfractum-artade formerna ej heller är sa afiägsen. 



Uenua bitunii är itiycket iilliiiäiiiiiirc; spridd äii hiifvudtonueii. På siiiii ställftii lorckoiiimer den i yttersl 

 rikligt individantiil. 



Inom området är den ;inträÖ';Kl i Osteryötland, Vestni Husby s:n, Korssäter (H. StrÖMFELT); Kärna s:ii, 

 Malmskogen ocli Kärna mosse; Omberg, Stocklycke; Väderstads s:u. Lindekullen; Svanshals s:u. St. Kullen; Wists 

 s.-n. Sturefors, Hamra och Vesseiitorp; Oppeby s:n, Drabo; V. Ryds s:n, Krämarbo; Sunds 8:n, Graby (förf.): 

 Småland, Sömmens jernvägsstation ; Askeryds s:n, Bordsjö (förf.); Vrigstads s:n (A. KalLSTEXIUS); Burseryds s:n. 

 Mölneberg (K. A. Th. Sbth); Eksjn s:n, Brevik, Kulla m. fl. st. (förf.); Målilla s:n; Mörlunda s:n, Haddelorp; 

 Madesjö sm, Mellan-Örsjö (K. J. LÖNNEOTH); Moheda s:ii ; Urels s:n, Greuua stäunna (G. E. HyltÉN-CäVALLIUS); 

 Östra Thorsås s:n, Eoraelsjö (C. .1. .JOHANSSON): Gotland, llute s:n, (ierungs (K. .J. LÖNNROTH); Lärbro s:U; 

 Lokrume s:n; Tingstäde s:n (S. ALMQUIST); Lummelunds s:n, Etebol (K. JOHANSSON); Bro s:n (T. WesteR(5REN) : 

 Vesterhejde s:n, Vibble (K. JOHANSSON); Hejde s:n, GervalLs (Fr. E. AHLFVENGREN); Vänge s:n. Bjerges (K. 

 JOHANSSON); Sanda s:n ; Klinte s:n. Valla (K. J. LÖNNROTH): Öland, Borgholm (S. .\LMQUIST). 



Utom området anträffad i Blekinge, Ronneby (C. G. Westerlund): Bohuslän, Koön (S. ALMQUIST): 

 Dalsland, Gunnarsnäs (V. B. WlTTROCK, A. FryxeLL): Vennland, Gillberga och Borgviks socknar (K. O. E. 

 Stenström); Sunds s:n. Arvika (E. HOLMfiREN): D,il(irne, Lima s:n. Tandsjö fäbodvall (K. P. HÄGER.STRÖM): 

 Upland, Rindö (O. JUEL); Vermdö (A. MAGNUSSON). 



H. GOTHICUM (1 K.) 



Caulis altiis — elatus gracilis — crassiusculus sa'pe striclus et rigidus basi 

 ± violascens densiuscule — dense pilosus leviter stellatus, siiperne sparsira pilosus 



— subglaber sparsim floccosus — tomt-ntellus (o — )7 — 9( — 16) folius. FoUn + 

 saturate viridia, supra sparsim pilosa — subglabra stvpe le\iter stellata, subtus rare 



— sparsim v. densiuscule pilosa sa'pe leviter — sparsim stellata; ca/diiKi vulgo 

 sensim rarius cito decrescentia sa?pius sparsim — acnte i'aro crebrius dentata 

 v. basi sajpe + anguste ovata — descendente 3 — 4-dent;ita; basalia nunc in 

 rosulam 3 — 4-foliam approximata nunc + reinota et Siepe sub anthesi emarcida 

 angustiora — latiora sparsim — sat crebre vulgo haud profunde dentata \. pauca 

 + longe 2 — 3-dentata. Anthela nunc la.xa amplior nunc magis contracta angustior 

 + paniculata v. corymboso-paniculata sa^pe + indeterminata, ramis + rectis tomen- 

 tosis fere eglandulosis v. + glandulosis et sa'pe etiam rare — sparsim ])ilosis. In- 

 volacra mediocria — magna atro- w sat viridia, squainis sa>pius plurisei'ialil)us + 

 glandulosis et sa^])e etiam + obscure pilosis. interdum ubi(|uc v. in marginibus + 

 floccosis. Styll + nigri v. atri. 



Hithörande former utmärka sig alla med afseende på örtståndet genom sin utbild- 

 ning efter subru/iilujii-typen och mången gång äfven genom starkt utpräglad rii/idimi- 

 habitus, vidare genom sina tlerfiälliga holkar, h\arigenom de habituelt erinra om //. ri(/i- 

 duiii, ehuru de med afseende på fjiillens anoi'<lning ej tillhöra denna formgrupp. Holkarne 

 äro vanligen svarta och glänsande med m. 1. m. rikliga glandier, ofta med inblandade här, 

 sällan med rikligare hårighet. Ehuru flertalet äro nära beslägtade, äro de sannolikt ej att 

 anse som en fullt naturlig grupp, utan de olika formerna äro till en stor del att upp- 



