KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAH. BAND 26. N:D 3. 179 



viiJgo extei'iora v. oinnia sub anthesi emarcida, extima anguste oblongo-lanceolata v. 

 aiiguste elliptica rare dunticulata obtusiuscula, intei-iora anguste — angustissiuie 

 lanceolata sparsim stibulato-dentata acuta — acutissima + anguste petiolata.; caulina 

 erecta vulgo t|uani basalia aliquantulum latiora, infimurn vel infinia + petiolata, 

 reliqua sessilia sensim in bracteas decrescentia, inferiora + elongate lanceolata v. 

 leviter rhomboideo-lanceolata basi longe cuneata superiora angustissinie lanceolata — 

 tere linearia basi cuneata v. summa basi magis abrupte rotundata anguste ovato- 

 lanceolata, omnia longe cuspidata nunc apice longo — longissimo nunc breviore in- 

 tegro, sparsim et subulate dentata v. ad basin dentibus 2 — 3 longis augustis acutis 

 instructa. Anthela simplex v. + composita sat contracta v. läxa interdum deorsum 

 indeterminata, ramis inferioribus nunc + distantibus nunc approxiraatis + erecto- 

 patentibus, superioribus + approximatis + patentibus et curvatis v. omnibus approxi- 

 raatis interdum subumbellatis tomentellis — tomentosis glandulis pilisque solitariis 

 v. saspius nullis obsitis, pedicellis brevibus acladioque 15 — 25 mm. longo cano- 

 tomentosis glandulis nigris raris — sparsis et pilis raris — solitariis v. nullis ob- 

 sitis. Jnvolucra sat magna — mediocria atroviridia v. basi fere atra et superne 

 leviter viridi-variegata sat crassiuscula basi rotundata postea truncata. Squamcv pluri- 

 seriales latiuscula3, exteriores anguste triangulares obscura3 laxae obtusse apice albido- 

 comata^, interiores e basi latiore + lanceolatie in apicem leviter comatum obtusum 

 — obtusiusculum sensim attenuata3 + anguste virescenti-marginatse, glandulis brevi- 

 bus et mediocribus (usque sat longis) nigris densiusculis — sat densis et pilis brevi- 

 bus i-aris v. nullis obteeta", ceterum dorso floccis sparsis in marginibus frequentioribus 

 et sajpe limbum angustum passim abruptum ad apicem siepe latiorem albidum 

 formantibus obtectie. Caldthidiuin sat obscure luteum. Ligulce apice glabrai. Stylus 

 fusco-viride postremo sat nigrescens. 



En ganska framstående tbrm, utmärkt af sin höga ej serdeles grofva stjelk, smala 

 och långa, få- ocli skarptandade, långspetsade stjelkblad och inre rosettblad, mestadels stora, 

 grönsvarta holkar, klädda af glest, i kanterna och mot spetsen af fjällen tätare, oftast i en 

 mer eller mindre tydlig rand samladt stjernludd och för öfrigt af temligen tättsittande» 

 vanligen mörka, ungefär likformigt blandade medellånga och korta samt färre, långa glandier 

 jemte spridda eller enstaka, korta hår, samt vanligen hopträngd, i toppen utbredd inflore- 

 scens med jemnhöga eller föga öfverskjutande grenar. Skaften äro vanligen klädda af 

 spridda eller upptill något talrikare, korta glandier ocli ibland enstaka eller spai'samma, 

 längre eller kortare hår samt afbryta skarpt genom sin täta beklädnad af hvitt stjeridudd niot 

 den möi'kfärgade, ofta nästan svarta holkbasen. Straxt under holkarne sitta oftast ett par 

 brakteer, hvilka omedelbart öfvergå i de yttre, något frånstående fjällen. De inre äro van- 

 ligen smalt, sällan bredare grönkantade och äro småningom hopdragna i en smal, trubbad 

 eller något skarp spets. Stjernluddet varierar temligen mycket i anordning och tydlighet. 

 Ibland är det öfverallt nästan likformigt spridt och endast obetydligt framträdande mot 

 kanterna, ibland bildar det en tydligt framträdande, smalare eller bredare rand i fjällens 

 kanter, men som ibland är styck vis af bruten. Ofta blir det tätare mot spetsarne, der det 

 sammanflyter med de der betinthga fina, ljusa håren, hvilka ej sällan gå långt ned på rnidten 



