KONGL. SV. VKT. AKADEMIENS HANOLTNGAK. BAND. 26. N:0 3. 185 



Utmärkt af sin spädn, ntka eller v;igl)öjda, flerbladiga stjelk med utstående, små, spet- 

 siga, tunna^ och något i lökgrönt dragande blad med vanligen glesa, triangulära eller lancett- 

 lika och längre, skarpspetsade tänder, tina, hos mångblomstriga former något bågböjda grenar 

 och skaft med nedtill glest, upptill tätt stjernludd utan eller med få här och en och annan 

 glandel samt små, svartgröna eller svarta, temligen fina holkar med breda, triangulära till 

 triangulärt-lancettlika fjäll, hvilka äro hastigt utlöpande i en smal, vanligen trubbad spets 

 och klädda af glesa till medeltäta, oregelbundet omvexlande långa och korta glandlei- 

 jemte inblandade mörka eller något hvitspetsade, glesa, till sparsamma hår men vanligen 

 utan eller endast med sjn-idda,, Aid de yttres bas någon gång rikligare stjernhåi'. Ut- 

 märkande äro för öfrigt de något styfva, vid basen tjocka hären, hvilka äro utspärrade och 

 rikligast samlade vid stjelkens bas och vid bladfästena, på undersidan af medelnerven samt 

 i bladkanterna, isynnerhet nedåt basen. Stjelkbladen sitta temligen tätt men äro sällan 

 längre än internodierna utan vanligen af deras längd eller kortare. De äro temligen små 

 och nedtill snedt, up])till rätt utstående eller t. o. m. något nedätböjda och framkalla här- 

 igenom ett karaktäristiskt utseende, genom hvilket denna form lätt skiljes frän sina när- 

 maste slägtingar. Den torde stå närmast H. * jurangustum och H. *gothiciforme. 



Anträffad endast i Småland, Pemsjö s:n. Lilla Valsliult vid torpet Nyby (G. E. HyltÉN-CavALLIUS), ineii 

 här i rikljot antal. 



6. H. *adampliatiim n. subsp. 

 Dahlst., Hier. exs. fasc. III, n. 54, 55. 



Caulis 40 — 60 ctm. altus + gracilis strictus v. leviter flexuosus 3 — 6-folius» 

 inferne + obscure violaceus pilis mediocribus patentibus densiusculis — sat densis 

 hirtus, superne magis magisque stellatus sparsim — rare pilosus, apice sat tomentellus 

 fere epilosus, eglandulosus. Folia saturate viridia tenuia et haud raro sat firma 

 subcoriacea, supra giabra albidopunctata et leviter vel sparsim stellata, subtus ali- 

 quantulum caesia breviter et sparsim pilosa leviter stellata — sparsim floccosa, in 

 nervö mediano sparsim — sat dense floccoso densius et longius pilosa, marginibus 

 pilis mediocribus — brevibus sparsim — densiuscule ciliata; basalia vulgo 2 — 3 in 

 rosulaui laxam approximata v. sat remota haud raro sub anthesi emarcida, exteriora 

 + anguste — late ovalia — obovata, intermedia obovato-oblonga — oblonga + 

 obtusa, intimum + late — angu.ste lanceolatum — obovato-lanceolatum acutum, 

 omnia sparsim — sat crebre + obtuse — acute denticulata v. intimum argute sparsi- 

 dentatum, omnia basi cuneata in petiolum brevem — brevissiinum latum attenuata; 

 aulina sat remota v. ima + approximata cito et saspe abrupte in liracteas decre- 

 scentia sessilia basi cuneata v. ovata et sa^pe dilatata semiamplectente prassertiin in 

 fol. supei^ioribus v. infimum breve et late petiolatum basi petioli sajpe auriculato-semi- 

 amplectente, lanceolata — elliptico-lanceolata v. oboblongo-lanceolata, superiora stepe 

 aliquaiitulum contorta magis distantia sajpe latiora ovato-lanceolata v. etiam magis 



K.. Sv. Vet. Akad. Handl. Band. 20. N:o 3. 24 



C 



