18() II. nA?ILST.EDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVICRIGES HIERACIUM-FLORA. 



approxiiuata angustiora, iuterraedia stepe iiitra medium constricta et subpandurap- 



foi-mia, omnia, acuta — cuspidata sparsiin et irregulariter et argute dentata dentibus 



siepe patentibus et antrorsuin v. retrorsuin curvatis angustis acutissimis 2 — '■'> in 



iitraque la.tere longis — loiigissimis instructa et Sitpe, prtesertim superiora, densius 



pinnatifirla, omnia usque ad basin dentata. Ånthela + paniculata vulgo simplex 



interdum sat cumposita brevis sed sat ampla interdum indeterminata, ramis inferioribus 



mao:is strictis remotis, superioribus approximatis ssepe subumbellatis erecto-patentibus 



— sat patentibus mediocriter longis superantibus tomentellis fere epilosis — glabris 



egiandulosis, pedicellis brevibus — mediocribus acladioque (3 — )5 — 15( — 20) mm. 



longo tomentosis vulffo epilosis et egiandulosis v. glandulis minutis solitariis sub iu- 



volucris interdum raris obsitis. Involvera sat crassa — crassa atroviridia nigricantia 



basi rotundata postea rotundato-truncata — truncata. Squamce pluriseriales sat latfe, 



exteriores + laxiusculfe + anguste triangulares et intermediär triangulär! -lan ceolatfe 



+ obtusa? et obscur», interiores ± elongate triangulares — lanceolatar obtusa^ — 



obtusiusculfe v. subacutaä, intimse + acutar + virescenti-marginatas apice glabra? v. 



leviter comatae picese efioccosa? v. floccis solitariis obsitge, exteriores sa>pe in margini- 



bus levissime stellato-limbatar, ceterum glandulis minutis — parvis sajpe paullo con- 



spicuis raris — sparsis v. passim densiusculis et pilis nullis v. parvis solitariis, raro 



sparsis obsita^ Cnlathiditun sat obscure luteum subradians — radians. Lifjul(F 



apice glabra. StyLuft virescens — sat niger. 

 10—12 



Inv. g_7 , D. c. 35, L. m. circ. 2,5 mm. 



En mycket vacker och i många afseenden, framförallt genom bladens utseende, egen- 

 domlig form. Normalt äro nämligen de mellersta, stundom äfven de öfre bladen, oskaftade 

 med bred, rundad eller tvär, men äfven kort vigglik bas och äro ofta, vid sjelfva fästet åter- 

 igen något utvidgade. (Jfta äro de nedom midten jembreda ända till den hälft omfattande, 

 breda basen eller frän midten småningom afsmalnande. Ibland äro de vid eller nedom 

 midten tvärt hopdragna och derefter jembreda eller smalt vigglika och vid den halftom- 

 fattande basen något öronlikt utAidgade. Härigenom får denna form ett starkt tycke med 

 vissa former af H. dovrense Fr. och genom holkarnes utseende äfven med former af 

 Foiiosa Fr. Tydligen tillhör den dock VvJc/ata. Af alla H. gothici former äger den 

 kanske största slägtskapen med H. anfracti formgrupp. Af former, hörande till denna 

 grupp kommer H. *atronitev.<< och isynnerhet dess ytterlighetsform d inedicm.f men äfven 

 H. ^'suhaiii[)liatuiii den närmast. Dessa sistnämda former hafva äfven samma tendens att 

 få bred, utvidgad och något omfattande bladbas. Spädare former af närvarande form 

 äro ofta endast genom glesare glandier pa holkarne, bredare och talrikare holkfjäll och 

 rakare glesare tandning skiljbara från exemplar af H. ^atromtenft d medianf^. Dock är 

 ifrågavarande form i allmänhet mera rigidum-ariadt utbildad. Stjelkbladen äro i allmän- 

 het flera, nästan alla oskaftade, med glesare och i allmänhet regelbundnare tandning. 

 Tänderna äga mera raka sidor samt äro spetsigare och den fria bladkanten mellan dem 

 är rakare. Dock varierar den med ojemnare tandning i det några, vanligen 3 — 4 tänder 

 på hvardera. sidan, äro längi-e än de öfrig;i.. ^'anligen iVro tänderna temligen jemt för- 

 delade och langa sa-rat h^■assa. De uppträda jia stjelkbladen ända ned till fästet samt iiru 



