188 11. IJAHL,STEirr. BIDKAG till sydöstra SVERIGES HIEKACIUM-FLOKA. 



En smalbladigare tona är sparsamt anträffad flercstädes i Atvids s:n i Osterc/ötlajitl: 



b ■mhiiiedians n. t". 



Den är skild bland annat genom smalare, lancettlika till nästan jembreda stjälkblad, 

 af hvilka de mellersta hafva något tvär till kort vigglik bas, något tätare, smalare och 

 vanlio-en långa och krökta tänder, i någon mån smalare och längre holkar med smalare, 

 mera jembreda fjäll samt något mörkare korgar. Stjelkbladen äro alltid smalare än basal- 

 bladen, hvilka äro temligen långtandade och ofta bilda en 3 — 7-bladig rosett. Stjelken 

 är högre och rakare än hos föregående och ofta flerbladigare. Påminnar rätt mycket om 

 H. *perangusUiia och H. *atronitens d medians och torde bilda en mellanlänk till dessa 

 båda. Torde vara en väl skild varietet, men behöfver närmare undersökas i naturen, för 

 att dess förhållande till nyssnämda former skall kuinia med säkerhet afgöras. Ar emeller- 

 tid ej identisk med hufvudformens smalbladiga modifikationer. 



7. H. *gothiciforme n. subsp. 



H. boreale Fr., c- latifoHum Fr., H. N. II: 12 p., p. et in sched. — H. gothicum 

 Fk., Symb. et Epicr. p. p. — H. gothicum Fr. — pumilum Fr., in sched. p. p. (forma? 

 reductse). 



Caulis 35 — 60 ctm. altus crassiusculus + flexuosus 5 — 7-folius ± scaber, 

 inferne + violascens pilis densiusculis — sat densis hirsutus sparsim stellatus, superne 

 rare pilosus — subglaber rare stellatus, apice tomentosus — tomentellus epilosus. 

 Folia saturate viridia firma, supra sparsim — densiuscule pilosa (inferiora) v. sub- 

 glabra (superiora) rare — sparsim stellulata, subtus aliquantulum cajsio-viridia den- 

 siuscule v. sparsim pilosa rare — sparsim stellata, in nervö dorsali sat dense iioccoso 

 pilis longis densis — densiusculis obtecta, marginibus pilis brevibus — mediocribus 

 sat dense ciliata; basalin breviter et late petiolata sub anthesi stepe emarcida v. 

 2 — 3( — 4) in rosulam conferta, extei'iora + ovata — elliptica parva subintegra — 

 denticulata basi abrupte decurrentia v. rotundato-truncata + obtusa, interiora longi- 

 ora integra v. ad basin anguste cuneatam rare dentata anguste oblonga — lanceo- 

 lata + acuta ; cauli?ia sensim in bracteas decrescentia, infei"iora longiora + lanceo- 

 lata, intermedia magis magisque ovato-lanceolata — ovata breviora, summa parva — 

 minuta iterum angustiora, omnia sessilia + acuta — acuminata + crebre dentata, inter- 

 media SEepe longe et omnia + asqualiter dentata, dentibus acutis breviter — elongate 

 triangularibus — lanceolatis + porrectis — sat patentibus. Anthela simplex — 

 composita paruculata vulgo maxime contracta v. deorsum subindeterminata, ramis 

 saspe fere nmbellatis gracilibus canotomentosis fere epilosis, pedicellis brevibus — 

 mediocribus acladioque h — 20 mm. longo canotomentosis et pilis albis mediocrilius 

 — sat longis i'aris - sparsis v. superne densiusculis glandulis interdum solitariis 

 sub involucris immixtis vestitis. Involucrn sat magna crassiuscula — sat elongata 

 nigricantia v. obscuve atroviridia basi ovato-rotundata postea rotundato-truncata. 

 Squnince plurisei'iales latiuscula', cxteriores iiigru' late lincarcs — ovaTo-triangulares 



