KONGL. SV. VET. AKADEMIENS ITANnLINGAR. BAND. 26. N:() 3. 207 



dorso apicemqiie versus obscura^ niavginilnis hvie et pnre viridula^, oiiines glaiidulis 

 densis — crchris ubscuris luteolis ])ilis loiiiiioi-ihiis + raris obtecta' subefioccosa', 

 apicibus leviter pubei-ulo-comosa'. CalathitHnin + ()l)scm'c liiteimi iiaud iimltniii 

 radians. Ligidce leviter ciliata^ (?). 



Inv. ,;_Y , D. c. 40, L. iii. 2,."> mm. 



Dciiii!! ;if K. d. Lönnroth urskiljdn form iiger ett gaTiska karaktäristiskt utseende. 

 Den utrnärk(>r sig företrädesvis genom flera, nedtill temligen lång- och styfhåriga, upptill 

 gleshåriga till nästan glatta stjelkar med gles, ofta ni. 1. m. gaffelgrenad infloreseens ined ut- 

 stående, raka och temligen långa skaft, genom korta, rundade och rundbasiga holkar med 

 gröna ellei' grönsvarta, smala, lancettlika, föga utdragna och korts]jetsa,de fjäll, hvilka äro 

 nästan nakna ooJi glänsande samt klädda af ganska täta, ljusare eller mörkare, korta, glandier, 

 vanligen med endast få inblandade hår. Basalbladen iiro vanligen styfva och kortskaftade, 

 blågröna, icke eller kort tandade, ofta i kanten ciliei'ade af styfva hår och för öfrigt Tifv er- 

 allt glest borsthåriga och undertill glest eller föga stjernhåriga. Detta, gäller i högre grad 

 om höstformerna; sommarformerna äro vaidigen på bladens öfversida glatta. Stjelkbladen, 

 isynnerhet de nedi-e, äro vanligen rätt stora och mestadels vid sin bas eller till midten tandade, 

 alla vanligen oskaftade, de öfre småningom decrescerande och undertill, i motsats mot 

 rosettldaden, ofta starkt stjernhårigau Sommarformerna hafva vanligen på holkarne flera hår 

 och smärre glandier än höstformerna, hvilka oftast l)lott äga glandelhår. Serdeles ut- 

 mäi'ker sig deinia form genom saknaden eller åtminstone den sparsamma förekomsteTi af 

 stjernludd och genom de för öfrigt svartgi-öna fjällens breda och lifligt gröna kantei'. Stjel- 

 kens bas är vanligen ganska långt upp och bladskaften åtminstone till en del violettröda. 



Först iiiiträffcHl af K. J. LÖNNROTH pä graiiitkli|)por i Järeda s:n, fiimåland, der den var talrik. Uppg-ifves 

 af lionom äfveii från Fredriksljerg nära Oskarsliainii i saiinua landskap oeli frän Boråkra i Blekiiii/e {taueii af H. 

 G. IjtJBECK). Vidare är den anträffad i ÖstergdlJaiiil i Xorrköpingstrakten Herestädcs allmän (P. OLSSON). Möj- 

 ligen liitliörande exemplar äro tagna vid Sigtnna i Upland (M. FLODERUS). 



cal velin III. n. fo 



rma. 



Caulis humilis glaberrimus ima basi soliun sj)arsim setosus efloccosus 1 — 3- 

 folius divaricato-rainosus. Folia rosularia ovalia — ol)lfinga v. lanceolata obtusa v. 

 intinuim acutum, glabra margine et in nervö dorsali setoso-ciliata, subtus efloccosa; 

 vauiina + lanceolata — linearia sensim in bracteas abeuntia glabra cuspidata, subtus 

 in nervö dorsali sparsim floccosa. Anilwla furcata • — furcato-ramosa läxa ramis 

 pedicellisque valde supei-antibus rectis patentibus glabris v. sparsim glandulosis parce 

 floccosis. Involucra obscura — nigra basi rotundata postea truncata. Squamce ni- 

 tentes, exteriores lineai-es obtuste, interiores lanceolata' acuta^ vix stellata' v. tota' 

 nudaj glandulis obscuris sparsis et pilis nigris raris x. tuillis obtectEP. Calathidiuvi 

 luteum, subradians. Lignlcv glal^ra'. 



Inv. 5_,; , I). 35 — 40, L. m. 2,5 — 3 mm. 



