KONGL. SV. VET. AKAUEJUENS HANDLINGAR. BAND 26. N:0 3. 213 



rotuiidato-obtiisa. Squanue obscura' + late fiisco-virides, interiores pallide virides 

 magis conspicue grauulato-puiictata.', exteriores + laxie breves latiuscula' (jbfusaj, 

 iiiteriuedia? et intiinte latissima^ + elongato-triangulares sensim et sat longe in a|)iceiu 

 + obtusutn — obtusiusculum attenuatse, intimaj pauca- acuta? — tere subulataj, 

 pilis setulisque brevibus — sat longis apice dilutis basi sat longa cvassa nigra sparsis 

 — subdensiusculis, glaiidulis bi-evibus pleruinque sparsis obtectis, rare stellatis. 

 Calathidium sat obscure luteuni, subpleiiuni. Lu/idce glabrai. 



12 14 



Inv. 8_io» D. 40 — 45, L. in. ad 3 ram. 



F^råu föregående, hvilken ifrågavarande form står ganska nära, är den dock väl 

 skild i första rummet genom sin habitus, men äfven genom flera tydligt framträdande 

 afvikelser i karaktärer. Bladen äro ofta lika tättsittaiide som hos föregående och längre 

 än internodierna men äi-o kortare, mera bredt lancettlika, ^•anligen ej så långspetsade med 

 än korta, vanligen 3 — 5, spetsiga tänder, än längre och 1 — o på hvarje sida. Varierar dock 

 med glesare (4 — 5), längre och smalare, ofta nästan helbräddade eller qjemnt och vågigt 

 fåtandade stjelkblad. Stjelken är till öfver midten glest eller temligen tätt och mot den 

 m. 1. m. långt upp brunröda till lifligt purpurfärgade basen ofta betydligt tätare borst- 

 hårig. Håren äro äfven på bladen, isynnerhet på deras kanter och undersida, betydligt 

 rikligare än hos föregående. Holkarne äro vanligen mörkare än hos föregående och längre 

 samt hafva ej så tvär bas utan öfvergå åtminstone i yngre stadier genom de yttre med 

 spetsarne frånstående och nedstigande fjällen i mer eller mindre grad i de upptill mycket 

 mera förtjockade och gröfre holkskaften. Genom fjällens större längd, deras betydligare 

 bredd nedtill, hvarifrän de småningom och ej hastigt äro hopdragna till en trubbig spets, 

 samt derigenom att de yttre äro korta och breda samt utstående, förlänas holkarne ett 

 karaktäristiskt utseende, hvarigenom denna form väl skiljes från föregående, hvartill äfven 

 bidrager indumentets beskaffenhet, nämligen de längre eller tjockare och styfvare håren, 

 de talrikare och bättre framträdande glandierna samt det sparsamma eller åtminstone tyd- 

 ligt glesare stjernluddet. Varierar dock på en del ställen (såsom i Odeshög s:n i C)ster- 

 götland) samt eljest i enstaka individ med kortare holkar och smalare, mera tilltryckta 

 fjäll med rikligare stjernludd och närmar sig häri sålunda föregående, men dessa former 

 äro vanligen rikligare håriga, ha bredare blad och tydligare samt större glandelhår pa 

 skaft och holkar. Dylika bredbladiga former, hvilka stundom ha längre tandadc blad, 

 påminna såväl härigenom som genom den rikliga hårigheten om var. macranthuni Lbg. 

 af H. norvegicuin och äro åtminstone analoga med denna. 



Anträffad vid Linköping i Östergötland på ett par ställen temligeu rikligt samt vid St. Aby i Aby s:n 

 (G. A:N MäLME) och Norköping, Hnlt (P. OLSSON). 



Former, hvilka kunna föras hit, förekomma äfven i Södermuuiand, Stockholmstrakten (S. Almquist): 

 Blekinije (H. G. LtJBECK) och Ångermanland, Nordingrå (V. F. HOLM). 



En något afvikande foi'm med mot basen närmade, långspetsade och mera läng- 

 tandade blad, hvari den liknar följande, samt mindre håriga men mera glandelhariga och 

 stjernhåriga holkar är funnen pä Omberg (Alvastra branter) i Ofttergötlnnd (G. A:n Malme 

 och J, A. Lagerman); måhända tillhör den i stället följande form. 



