KONGL. av. VKT. AKADEMIENS IIANDLINGAH. BAND 26. NM) 3. 219 



virides pilis bx"evibus — brevissimis v. mediocribus basi crassioi-e nigra fuscis v. 

 dilutis densiusculis — densis glandulis parvis — minutis viilgo pariuu conspicuis 

 et inter pilos sajpe occultis vestittB, dorso sparsim stellatfe, inarginibus liiiea sparsim 

 floccosa angusta — angustissiina v. apicem versus latiore iii vivo vulgo propter 

 coloreiu viridem perlucentem marginis panun (in sicco luagis) conspicua notatai. 

 Calathidium parvum 25 — 28 rum. diametro sat obscure — la;te luteura sat radians. 

 Ligulce glabrtp, marginales circ. 2 mm. lata^. Stylus subluteus ( — luteus) v. fer- 

 rugineus + fusco-hispidulus, siccus haud raro sat fuscescens. 



Af vAva skandinaviska rigidam-Y\k& former känner jag ingen, som så väl öfverens- 

 stämmer med Fries' heskrifning på H. tridentatum i Nov. 1819 och i Symb., Fl. sv., 

 som denna. Ehuru den har habitus af Accipitrina, äger den så många karaktärer gemen- 

 samma med Vidgata, att den kanske snarare borde föras till denna sednare grupp. I 

 hvilket fall som helst är den morfologiskt en mellanlänk mellan dessa båda grupper. Så 

 synes äfven E. Fries ha uppfattat densamma. Han för den nemligen i sina olika arbeten 

 än till den ena än till den andra gi'uppen. 



I Nov. Flor. svec. 1819, p. 187, ställer han den otvifvelaktigt här beskrifna 

 formen såsom var. tridentatum under H. vulyatum och sålunda till Vulgata. I Nov. Flor. 

 svec. Mänt. 2, p. 49, der den kallas H. rigidum, synes han i hufvudsak mena samma 

 form. Här säger han äfven att den närmar sig H. vulgatwa, »cui flore simillima» och 

 H. horeale (som här är sammanfattningen af de former, hvilka han sedan benämde H. 

 gothicum), »cui herba proprior», på samma sätt som H. diaphaniim närmar sig H. muro- 

 rum (= Silvatica i detta arbete) och H. vulgatum. Han anger sålunda här dess medel- 

 ställning. I Symb. p. 171, der arten ånyo kallas tridentatum men förenas med andra ej 

 hithörande former och är ännu mera kollektiv än förut, föres den visserligen till Acci- 

 pitrina, men här säges äfven: »Limites definiti formarum scilicet nemoralium ab H. 

 vulgato ' adhuc nobis sunt obscuri», och längre fram : »Forrate nemorales in H. vulgatum 

 adire videntur;», hvilken ovisshet angående formens ställning jemte sjelfva beskrifningen 

 tyder på, att han hufvudsakligen haft just denna form för ögonen, ty om ingen af våra 

 äkta sydsvenska rigidum-AYi-Aå^i former kunna sådana uttryck användas. I Summa Veg. 

 Scand. har arten ungefär samma omfattning som i Symbola\ I Epicrisis, der den för öf- 

 rigt jemte H. gothicum m. fl. bildar en serskild undergrupp af Accipitrina, nämligen 

 Pseudopulinonaria, under det H. rigidum (delvis, ty en del former af denna subsummeras här 

 under N. tridentatum) föres till Umbellata, blir den lika om ej mera kollektiv, men äfven här 



tyder beskrifningen och sådana uttryck som: »Involucro subsimplici H. vidgati >; etc, 



just på den form, för hvilken jag här behållit namnet. Det är vidare bekant (af Nov. ed. 

 I), att formen först insamlades i Femsjö, och da den finnes i Dref i samma socken (hvar- 

 ifrån jag sett exemplar, insamlade af G. E. Hyltén-Cavallius), är detta ytterligare ett 

 stöd för min åsigt. Som jag framhållit, passar Fries' beskrifning i Nov. ed. I och i Symb. 



' H. vulgatum är här liksom i FRIES' alla arbeten starkt kollektiv och innefattar utom den i detta arbete 

 med namnet vulgatum betecknade formen äfven en mängd andra till H. anfracti och H. irrigui formffrupper 

 hörande former. I samlingar tinnas dessutom H. stipatum Stenstr., H. acroleucum Stensth. m. fi. af FRIES 

 bestä,mda till H. vulgatum. 



