KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 26. N:0 3. 253 



scentia + paniculata subcontracta ramis acladiuin 10 — 30 mm. longum paullo superan- 

 tibus sat diversum. 



Denna form är ganska anmärkningsvärd för sin nära slägtskap med H. *saffittatii.ia, 

 hvars motsvarande ca^.^iuvi-form den utan tvifvel är. Denna slägtskap framträder tydligt 

 i holkarnes utseende. Båda formerna äga samma utseende på fjällen, hvilka äro ovanligt 

 breda samt äga konvexa sidor och trubbiga spetsar. Beklädnaden är också i hufvudsak 

 densamma, ehuru håren äro rikligare och glandierna färre hos H. * meridionale i full öfver- 

 ensstämmelse med förhällandet hos andra ccesiuni former. Holkarne äro äfven gröfre. Den 

 är äfven intressant i ett annat afseende, emedan den och H. *gravastellani samt H. *con- 

 strictuin, hvilka möjligen blott äro tvenne raser af samma form och hvilka såsom ccesium- 

 former motsvara H. *expaUidiforine, äro de enda ccesium-art&dt utbildade paralellformer 

 till former af Subvulgata. De bevisa, att de hårigare formerna af denna formgrupp, hvilket 

 för öfrigt antydes i flera af deras karaktärer, stå ganska nära vissa former af Subccesia. 

 Öfriga former af Subvulgata ha i allmänhet vulgatum-a,vta,åt eller t. o. m. subrigidwii- 

 artadt utbildade paralellformer. 



Anträffad på Gotland i Vestkinde s:ii vid Skäggs (K. JOHANSSON) och i ,Södermardand i Lilla Malma 

 s:ii nära Griiidskogeu (J. Malm). 



H. *choiidro(les Dahlst. 



Såsom jag genom sednare undersökningar öfvertygat mig om är H. ccesium Fk. 

 /i chondrodes Dahlst., p. 14, alldeles identisk med den såsom H. metaliceps K. Johanss. 

 [i lageniceps K. Johanss. sid. 122 urskilda formen, för hvilka båda sålunda namnet chond- 

 rodes bör bibehållas. De af Lönnroth samlade exemplaren, ät hvilka jag gaf detta sednare 

 namn, äro former, vuxna på solöppna lokaler. Hos dessa framträder i hög grad likheten 

 med H. ccesium. Hos de af Johansson samlade exemplaren, som växt inuti och i kanten 

 af buskmark, är likheten mindre i ögonen fallande. Emellertid torde att döma af flera 

 beaktansvärda likheter liela artgruppen H. lepidotuiu vara närmare beslägtad med Coisia 

 än med Vidgata genuina, hvarpå äfven följande form tydligt antyder. 



H. *submetaliceps Dahlst. ii. subsp. 



Dahlst., Herb. Hier. Scand., Cent. IV, n. 13. 



Hobitu caisiiforme. Caidis 1-phyllus, inferne sat dense pilosus ceterum fere 

 glaber, apice magis floccosus. Folia basalia 2—3, extimum ovato-oblongum ob- 

 tusum, reliqua + ovato-lanceolata — lanceolata parce late et breviter dentata acuta; 

 caulinum + ovato-lanceolatum sessile basi cuneata sparsim irregulariter longe et 

 acute dentatum apice acuto — cuspidato, omnia supra glabra sa3pe obscure maculata, 

 subtus in nervö dorsali + stellata et in marginibus sparsim pilosa, in petiolis pilis 

 frequentioribus longis mollibus obsita. Infiorescentia furcato-paniculata ramis sat 

 erectis acladium 10 — 15 mm. longum + longe superantibus, inferne sparsim supeiTie 



