öåsom bekant hade redan Svex Nilsson i sitt för kiVnnedoiiion om Sveriges kritbild- 

 ningar så ytterst vigtiga arbete^ påpekat, att de båda Belem nitarterna i Sverige ej före- 

 komma tillsammans utan på skilda lokaler. Det var dock först genom Mobergs under- 

 sökningar ^ af förhållandena vid Istaby-Mörby och Ifö-Kjuge samt De Geers af de senare 

 och dem vid Truedstorp-Hanaskog ' som det kan anses säkert faststäldt, att kritsystemets 

 lager i hvad som kallats Kristianstadsområdet kanna fördelas på två zoner (nnderafdelningar 

 eller lag) näml. en undre, utmärkt genom förherrskande af Actinocamax mainmillatns och 

 sparsammare förekomst af Belemnitella mucronata, och en öfre, utmärkt af Belemnitella 

 mucronata och saknaden af Actinocamax maminillatus. Denna klassifikation har sedermera 

 blifvit allmänt antagen och De Geer anför (Beskrifning till kartbladen Kristianstad och 

 Karlshamn) flera nya exempel på dessa zoners lagringsförhållande såsom vid Hasta och 

 Sissel)äck. Dessa zoner hafva äfven kallats Maminillatuskrita och Mucronatakrita eller 

 Ka och Kh, för att begagna det på Sveriges Geologiska Undersöknings kartor använda 

 beteckningssättet. I hvad mån denna en viss Belemnitarts förherrskande förekomst på vissa 

 lokaler eller i vissa lager står i sammanhang med den densamma beledsagande faunan 

 för öfrigt, vet man för närvarande högst obetydligt. De jämförelser mellan de de olika 

 Belemniterna åtföljande andra arterna, som af Moberg gjorts för Istaby-Mörby och at 

 De Geer för Truedstorp-Hanaskog, kunna ingalunda, så vigtiga ock särskildt de senare 

 äro, anses hafva löst frågan, huruvida någon annan faunistisk skiljaktighet än den med 

 afseende på Belemniterna förefinnes, lika litet som det försök till en paleontologisk karak- 

 teristik af de båda zonerna, som jag* för ett par år sedan framlagt. Jag har därföre 

 ansett det kunna vara af intresse att egna denna fråga — de båda zonernas — Mammil- 

 latuskritan och Mucronatakritan — i n. ö. Skåne paleontologiska karakterer — en när- 

 mare gransknino:, för så vidt detta med den nuvarande kännedomen om vår kritfauna är 

 möjligt. Sedan Kgl. Vetenskaps-Akademien tilldelat mig de Letterstedtska räntemedeln 

 för 1891, har jag, särskildt med detta mål för ögonen, ånyo besökt de vigtigare krit- 

 lokalerna i n. ö. Skåne och v. Blekinge, och skall jag här framlägga de resultat, som 

 synas mig framgå af såväl dessa som af åldre undersökningar. Jag har härvidlag ej tagit 

 hänsyn till den s. k. Ahussandstenen, enär den förekommer endast såsom lösa block och 

 dessutom Belemniter deri synas vara ytterst sällsynta, ej häller till utlandet, utan begränsat 



' Petrificata Suecana Fonnationis Cretacere 1827. 



- Ö. K. V. Ak. Föi-h. 1880. 



3 Geol. För. Förli. Bd. 5, 1881. 



* Öfversio-t af Sveriges Mesozoiska Bildningar. Lunds Universitets Årsskrift. T. 24, 1888. 



