4 B. LUNDGREN, .TÄMF. MELLAN MOLLUSKFAUNAN I MAMMILLATUS- O. MUCRONATAZONERNA. 



det hela till en lokal undersökning. Synnerligen vigtiga bidrag till kännedomen om u. ö. 

 Skånes kvitbildningar innehållas i de af Sveriges Geologiska undersökning utgifna kart- 

 bladen Bäckaskog samt Karlshamn och Sölvesborg (Skånedelen) bearbetade af De Geer, ' hvari 

 ej blott alla förut bekanta kritlokaler noggrant angifvas och beskrifvas, utan ock detaljerade 

 upplysningar lämnas om ett stort antal nya sädana. De Geer delar n. ö. Skånes krit- 

 bildningar i -3 underafdelningar näml.: l:o Kaolin, sandsten och konglomerat, 2:o ]\lam- 

 millatuszonen (Ka) och 3:o Mucronatazonen (Kb), samt försöker att på stratigrafiskt geo- 

 gnostiska grunder bestämma åldersförhållandet mellan de båda sistnämde zonernas olika lokaler. 



Inom Mamillatuszonen på bladet Bäckaskog anser De Geer lokalerna efter deras 

 ålder böra ordnas sålunda, börjande med de älsta. l:o V. Ifö, Flackarp, Söndraby, 2:o 

 Hasta, 3:0 Truedstorp, Hörröd, N. Oppmanna, 4:o Englamosse (d. v. s. Balsbergs nya brott) 

 v. Olinge och Blaksuddens kalklager, samt såsom yngst 5:o lagren vid Balsbergsgrottan. 

 Inom Mucronatazonen anser De Geer åldersföljden vara l:o Kjuge, Balsvik, 2:o Ebbetorp, 

 3:o Roalöf, Harastorp, 4:o Hanaskog, Qviinge, Bifvaröd, 5:o Gryt, Hemmestorp. Lokalerna 

 Stafversvad och Hemmingslycke betraktas såsom sannolikt strandfaciesbildningar af ]\Iu- 

 cronatakritan, ehuru deras ställning ej anses fullt säker. Af lokalerna på bladet Karls- 

 hamn räknas Axeltorp och Barnakälla till Mammillatuskritan, under det att såväl denna 

 zon som Mucronatakrita tinnes vid Sissebäck. De Geer påpekar vidare att Mammillatus- 

 kritan är en grundvattensbildning, hvaremot Mucronatakritun synes afsatt på något dju- 

 pare vatten, hvarom dock mera sedan. I den följande framställningen kommer jag endast 

 att sysselsätta mig med zonerna 2 och 3, enär fossil ej anträffats i 1. 



Såsom ofvan angifvits, kunna af flerehanda skäl endast med stöd af redan offentlig- 

 gjorda fossillistor knappast några fullt tillförlitliga resultat med afseende på det faunistiska 

 förhållandet mellan de båda zonerna erhållas. Schluter besökte, under sin för känne- 

 domen om våra kritbildningar så vigtiga resa ^ i Skåne, i n. ö. delen af provinsen endast 

 Mammillatuslokaler och i södra delen af hithörande lager endast Mucronatalokaler, hvar- 

 före ock hans fullständiga och kritiskt noggranna fossillistor upprättats i öfverensstäramelse 

 därmed och således Kristianstadsområdets alla kritbildningar, »Triimmerkalke», räknats till 

 .Mammillatuskritan. De ]\Iorgans lista ^ är alldeles för okritisk och Moberg meddelar 

 visserligen * en förteckning öfver de på hvarje lokal funna artemia, men denna och dylika 

 listor gifva ej någon bild af den rol de särskilda arterna spela på hvarje lokal, ehuru 

 särskildt allmänna arter påpekas af Moberg, och de äro för nu i fråga varande ändamål 

 ej användbara. För att gifva en verklig bild af faunan på en gifven lokal är det näml., 

 såsom bland andra De Geer framhållit, '' ingalunda nog att meddela en till och med full- 

 ständig förteckning på alla där funna arter, man måste ock angifva hvilkeu rol hvardera 

 af dessa arter spelar. Tydligtvis kan nämligen en art, som är funnen i ett eller några 

 få exemplar ej tillmä,tas samma geologiska betydelse soTn en art, hvilken förekommer till 

 mj-cket stort antal. Exempelvis kan påpekas förekomsten af Crania Ignabergensis vid 



' Sveriges Geologiska Undersökning. Ser. Aa, S. 103, lOG. 107. 



- Neues .lahrbucli fiir Mineralogie, fieologie und Paläontologie 1870, s. 929. 



'■' Mém. de la Soc. Géol. de France. .3:e ser., t. 2. 1882." 



* Ceplialopoderna i Sveriges Kritsvstem I. S. G. V. 1884. 



■' Geol. För. Förliandl. Bd 9, 1887. 



