24 B. LUNDGREN, JÄMF. MELLAN MOLLUSKFAUNAN I MAMMILLATUS- O. MCCRONATAZONERNA. 



Crauia cianiolaris L 



Ostrea aiirlcularls Wahl. . . . 



» Hi|ipo|)odinrii NiLSS. . . 



s laciniata NiLSS 



» aciitirostris NiLSS. . . . 



» curvii"ostris NiLSS. . . . 



s diliiviana L 



Spondylus laljiatus Wahl. . . . 

 Radiolitts suecicus Lgn . . . . 

 Actinocaniax (juadratus Bl. . . 



» niamniillatus NiLSS. 



BelemnitcUa inucioTiata ScHL. . 



N. Ifö. 



Ugns- 

 mnniiarne. 



N. Kjuge. I S. Kjuge. 



r 

 aaa 



aa 



r 



Det har ej varit mig möjligt att på paleontologiska grunder med någon s;\kerhet 

 kronologiskt ordna de olika lokalerna och sålunda kan jag hvarken beki'äfta De Geers 

 på hypsometriskt geognostiska grunder gjorda åldersbestämning ej häller vederlägga 

 densamma. 



De Geer har framhållit att Ka är afsatt på grundare vatten än Kb och detta hufvud- 

 sakligen emedan bärgarten i Ka (Ignabergakalksten) är gröfre än den i Kb (Hanaskogs- 

 kalk), och så ill" nog i allmänhet förhållandet. Dock finnas inom Ka mycket växlande 

 bäTgarter; flertalet kan visserligen hänföras till Ignabergakalkstenens typ med mer eller 

 mindre riklig inblandning af kvartskorn o. d., men å andra sidan finnas kalkstenar, som 

 äro ganska finkorniga, ja nästan täta såsom t. ex. vid V. Olinge och Blaksudden. Från 

 den typiska Hanaskogskalken, den för Kb utmä]'kande bärgarten, afviker bärgarten vid 

 Kjuge och Mörby ganska betydligt och den förra är lika grofkornig som den till Ka 

 hörande bärgarten vid Ugnsmunnarne. Afven om de finkorniga bärgarterna äro afsatta 

 på något djupare vatten än de grofkorniga — och inom båda zonerna finnas bägge slagen 

 — så synas mig dock båda zonei-nas bildningar, särskildt genom Ostreernas förherrskande, 

 böra räknas till Laminarie-zonen. ' 



ScHLUTEK " var den förste, som påpekade bristen på Spatangider (här fattadt i mera 

 allmän bemärkelse innefattande Zittels underfamiljer Ananchytina^ och Spatangina^) i 

 n. ö. Skånes kritbildningar och han sammanstälde detta fin-hållande med liknande på åt- 

 skilliga ställen i N. Tysklands Quadratakrita, såsom hvars ekvivalent han ansåg Skånes 

 »Trilmmerkalk» eller gruskalk. Afven jag har framhållit detta förhållande. ^ Visserligen 

 har en eller annan spatangid anträffats i n. ö. Skåne, men de äro därstädes mycket säll- 

 synta och deras geologiska betydelse ringa. Då det emellertid kan vara af intresse att på 

 ett ställe sammanföra hvad om dylika formers förekomst härstädes är kändt, skall jag 

 här meddela de upplysningar därom jag lyckats samla. De mig bekanta exemplaren äro 

 följande. 



' FiSCHER: M;uuiel de Coimlivliolog-ie s. 183. 

 - Neueii Jiihrbuch etc. 1870, "s. 932. 

 3 Öfversio-t etc. s. 80. 



