KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. |7. N:o 3. id 
JoH. ÖUHRISTOFFER FABRICIUS har i sitt förnämsta verk öfver insekterna') förenat 
de af honom kända 33 arterna, hvilka alla för MÖLLER varit bekanta, med slägtet 
Trombidium; wen i ett senare arbete ”) för han dem till det nya slägtet Ataz, som af 
honom blifvit uppstäldt med bibehållande af samma arter och samma ordning, som i 
det förra. 
JENS RATHKE ”) har under namnet Trombidium notatum beskrifvit en Hydrachnid, 
som antagligen är synonym med Atax ypsilophorus (Bonz) CLAPAREDE. 
PIERRE ÅNDRÉ LATREILLE ”) indelade Hydrachniderna i trenne slägten: Limnochare, 
Hydrachné och Eylais, som han på följande sätt karakteriserat: 
Limnochare: Bouche inférieure. Mandibules nulles. Antennules courbées, articulées, terminées en 
pointe. Leéevre inférieure obtuse, de deux pieces conniventes. Pattes ciliées, propres pour nager. 
Caractéres Habituels: Corps ovale, mou, déprimé, sans distinction d'anneaux, rouge. Deux yeux. 
Pattes assez courtes. 
Hydrachnée: Antennules arquées, articulées, d'abord cylindriques, coniques ensuite, et terminées par un 
ongle et un pouce mobile. Bec avancé, conique, consistant en deux soies longues, recues dans une levre 
inférieure. Pattes ciliées, propres pour nager. 
C. H. Corps globuleux, sans distinction d'anneaux, rouge foncé; peau assez ferme. Deux å quatre yeux. 
Eylais: Mandibules plates, munies d'un ongle å la pointe, regues dans une levre inférieure. Antennules 
en cöne alongé, articulées, arquées, pointues. Pattes propres pour nager. 
C. H. Corps presque globuleux, d'une peau assez ferme, sans distinction d'anneaux. Deux å quatre 
yeux. Couleur brune ou panachée. 
JoH. FRIEDRICH HERMANN kriticerar i sitt arbete”) MÖLLER, beträffande först 
sjelfva namnet Hydrachna, hvilket enligt hans åsigt bör skrifvas Hydrarachna, enär 
det är bildadt af ödwo och dodxrn, och sedan den af MÖLLER gjorda definitionen på 
familjen. Den fullkomliga sammansmältningen af hufvud, thorax och abdomen, ögonens 
antal, benens vidfästning och palpernas form synas honom ej tillräckligt begränsa den- 
samma. <Sjelf lemnar han emellertid en lika litet tillfredsställande definition: »Deux 
palpes, bec et deux lames en forme de gaine tres entieéres, deux, quatre ou six yeux, 
pieds natatoires. (DuGbs klandrar honom för denna beskrifning på mundelarne). 
Vidare redogör han för byggnaden af mundelarne hos H. geographica, hvars 
rostrum han anser vara en sugsnabel, betäckt af tvänne lineära, kortare skifvor, som 
ligga nära intill hvarandra och äro med sugsnabeln så fast förenade, att de blott med 
största svårighet kunna skiljas från densamma. Äfven omnämner han de tvänne klorna 
på yttre ändan af sista tarsalleden, hvilka han säger sig hafva funnit hos alla af honom 
observerade arter, oaktadt han upptager åtminstone tvänne, tillhörande slägtet Limnesia 
KocH. HERMANN beskrifver äfven äggen af Hylais extendens, hvilka han funnit klumpvis 
afsatta på sidorna af det kärl, hvari djuret förvarats. Af de 24 arter, han observerat 
och, i likhet med Mörrer, fört till ett enda slägte, Hydrachna, äro 5 nya, nämligen: 
H. fuscata (= Neswa fuscata C.L. KocH), lutescens (= Hygrobates lutescens KocH), histriomica 
(= Limnesia Mstriomica Kock) och erytrophthalma (= Linmnesia undulata KocH), öfver 
1) Entomologia Systematica. Tom. II, p. 399. Hafnix 1793. 
2) Systema Antliatorum. Brunsviga 1805. 
3) Skrivter af Naturhist. selsk. b. 4, h. 1, p. 175, tafl. 10. 1797. 
3) Précis des Caractéres génériques des Insectes, p. 181. Paris 1796. 
>) Mémoire Aptérologique. Strassburg 1804. 
