10 C. J. NEUMAN, SVERIGES HYDRACHNIDER. 
Acari imdelas vidare efter palpernas olika form i följande 7 familjer: 
|fBelwes ravisseurs (ceux qui, renflés par leur milieu, ont V'avant-dernier article d'un ou 
de plusieurs crochets, et le dernier mousse et plus ou moins piriforme -...---.—---- Trombidies. 
Ralpesk ancneusk(eWdernTeikatncle Ha SWTOLNALDICKA ep OLTTS Sj) er ANS NA NS ra Hydrachnes. 
Palpes filiformes (peu Jontblenmgn renflés, obtus au bout, sans griffe au penultieme 
ALLICIG) om 20 og soc gora lb tot ok en RSS KLANENS MN rr NS RT AGE NS jo SERNER Gamases. 
ATC arten SNEGG UD eSjau dilv eesjk (AP LANLSYN CRC NVESKKCIOVNANOS) as SER ENNART RA AN Ixodes. 
Palpes adhérens (soudés å la lövre par la majeure partie de leur longeur et toujours peu 
développés) ÅAcares. 
Palpes antenniformes (filiformes aussi, mais å ärticles tres-variés dans leur longeur, d'ailleurs 
SENeralem ent divargUuES ae dress SNOwIne]eTES enar e1:e) ASA enn rna Bdaellés. 
Palpes fusiformes (renfles, obtus au bout, sans griffe au penultigme article) ---.-oooo------ Oribatés. 
Den andra familjen, Hydrachnés, innefattar 6 slägten: Atar, Diplodontus, Arrhenurus, Eylais, Limno- 
chares och Hydrachna, af hvilka det andra och tredje äro nya. Dessa slägten äro grundade i synnerhet på 
palpernas och mandiblernas olika form, men äfven på den olika bildningen af rostrum, epimerer och genera- 
tionsfält.  Ögonens antal och benens form synes författaren mindre Kafva tagit i betraktande, då Han To EE 
kunnat Nömftöra Limnesia KocH till slägtet Ataz. Mindre riktigt har Duchs upptagit Limnochares bland 
Hydrachniderna, enär den bör föras till en särskild familj, hvilket ock KocH gjort. 
I den andra afhandlingen 1) der han uteslutande sysselsätter sig med Hydrachniderna, lemnar DuGis 
först en kort karakteristik öfver familjen, som oafsedt palpernas redan omnämnda form, utmärker sig genom 
sina med simborst försedda ben, hvilkas sista led i yttersta ändan-har tvenne krökta klor. Att höfternas för- 
delning i fyra grupper alltid skulle vara utmärkande för Hydrachniderna, är ett påstående, som, enligt senare 
gjorda observationer, är oriktigt, men som dock träffade in på de af Ducbs iakttagna arterna. För hans be- 
stämningar af de förut omnämnda slägtena skola vi nu lemna en utförligare redogörelse. 
1. Atux FaABR. Palpi longi, articulus quartus longior, quintus unguiformis; Mandibulxe unguiculate ; 
rostrum breve, corpus inflatum; oculi distantes; coxa posterior latissima; vulve labia utrimque tribus stem- 
matibus ornata. Larve hexapode, aquatica, adulto dissimiles. 
Såsom typer för detta slägte nämner han Hydrachna (Limnesia KocH), histrionica Herm. och H. (Hy- 
grobates KocH), lutescens HERM. samt H. runica DE THBis, hvilken, som vi redan nämnt, sannolikt hör till 
det af KoctH bildade slägtet MNesea. Ett slägte, som omfattade arter af en sådan olikhet, kunde ej länge 
bestå utan att blifva deladt i flere. KocH gjorde detta och bildade deraf slägtena Ataz (sensu strictiore), 
Nesea, Piona, Hygrobates, Hydrochoreutes och Limnesia. 
2. Diplodontus Ducks. Palpi breviusculi, articulus quartus longior cum quinto extenso forpicem fingens; 
Mandibul&e chelate (bidentes), rostrum breve; corpus depressum; oculi distantes; vulva labia globuligera. 
Larve hexapode, terrestres, adulto dissimiles. 
Detta slägte innefattar 3:ne arter: D. filipes, D. mendar och D. scapularis, för hvilken sistnämnde han, 
isynnerhet angående utvecklingen, noga redogör. 
3. ÄArrhenurus, Ducks. Palpi breves, clavati, articulus quartus longior et crassior, quintus falcatus; 
mandibula unguiculata, rostrum breve; corpus loricatum, in mare caudatum; oculi distantes; coxae latissimee; 
vulva labia plana. Larve? 
Till detta slägte höra de tolf första arterna af dem, hvilka MULLER beskrifvit. Ducks har af dessa 
blott funnit 2, nämligen ÅA. cuspidator och A. albator, samt en ny art, som han benämner ÅA. viridis. Om 
dessas utveckling har han sig intet bekant. 
4. FEylais LATR. Palpi longiusculi. articulus quartus longior, quintus obtusus, tumidulus, spinosus; 
Mandibulza unguiculatse; rostrum brevissimum, ore rotundo; corpus depressum; Oculi proximi; cox&e angustatae, 
quarta a tertia distans; Larve hexapode, aquatica, adulto dissimiles. 
Duchs upptager här blott en art, HE. extendens, för hvars utveckling äfvensom mundelar han noga redo- 
gör. Hans observationer i afseende på dessa senare synas dock, enligt nyare iakttagelser, ej vara fullt riktiga. 
5. Hydrachna MÖLLER. Palpi longiusculi, articulus tertius ”longior, quartus et quintus simul chelae- 
formes; Mandibulze ensiformes; rostrum longum, vix minus ac palpi; corpus rotundatum; Oculi distantes; 
Vulva scuto operta. Larve aquatice, parasite, adulto dissimiles (Achlysia AUDOUIN ?). 
Såsom hithörande nämner Ducks 2:ne arter, H. geographica och H. globosa. Den senares utveckling 
har han följt ända från ägget till dess den blifvit fullkomligt utbildad. Utom VAN BENEDEN och CLAPAREDE 
har ingen så noggrant som Ducis sysselsatt sig med studiet af Hydrachnidernas utveckling. 
1) Remarques sur la famille des Hydrachnés. Deuxieéme mémoire sur Fordre des Acariens. Tome 1, 
p. 144. i 
”) Dessa slägtbestämningar, af Ducks upptagna i hans första afhandling, hafva för sammanhangets skull 
här fått sin plats. 
