28 C. J. NEUMAN, SVBRIGES HYDRACHNIDER. 
andra paret; fjerde paret nästan fyrkantiga. Alla paren äga den för arten egendomliga 
facetteringen eller punkteringen. Palperna långa, nående till slutet af första benparets 
fjerde internodie, och obetydligt tjockare än nämda benpar. Andra och tredje lederna 
med några glesa hår, fjerde med de tre knölarne ovanligt små, femte leden som hos ÅA. 
ypsilophorus. Generationsfältet liknar mest det hos ÅA. crassipes, ehuru hvardera af de 
generationsspringan omgifvande skifvorna här hafva blott fem stigmer: två främre och 
tre bakre. Hos honan äro de främre stigmerna skilda från de bakre genom en egen- 
domligt krökt, dubbel chitinlist; der dessa lister nå generationsspringan, stå å ömse 
sidor om denna tvenne korta och tjocka hår, af hvilka det bakre är dubbelt så stort 
som det främre. Vanligen äro kanterna af springan (»die Schamlippen» CLAPAREDE) 
tryckta intill hvarandra, men slås stundom tillbaka, hvarvid deras trekantiga form 
framträder. De styfva håren tjäna såväl denna som föregående art (och kanske 
äfven Å. crassipes) att vid äggläggningen införa äggen i musslaus gälväfnad. 
Hanarne sakna (enligt ÖLAPAREDE) den nämda chitinösa listen; springan visar sig, 
då dess kanter äro skilda, framtill betydligt bredare med nästan afrundad framkant, 
bakåt småningom afsmalnande i en spets. Den främre bredare delen omgifves af två 
halfmånformiga, krökta skifvor, af hvilka hvar och en 1 öfre kanten bär en rad porer; 
å bakre delen af dessa skifvor stå de två främre stigmerna, och från undre sidan utgå 
två chitinösa bildningar, som förena sig i springans midt. 
Till färgen är denna art hvit eller hvitgul med mindre, bruna, sammanlöpande 
fläckar; ryggstrecket nästan hvitt och vanligen mycket bredt; ben och palper genom- 
skinliga. Äggen (0,17 millim. långa) äro ovala och å ena sidan något plattade. Lar- 
verna äro smalt äggformiga, 1 båda ändarne afrundade. I kroppens bakre kant stå 
2 mycket långa borst; innanför dem 4 korta och utanför desamma 2 korta, tjocka tag- 
gar (bildade af de utskjutande epimererna). A hvarje sida stå 7 hår, och framför hvar- 
dera ögonparet tvenne, af hvilka det främre är dubbelt så kort som det bakre. Ögonen 
stora, rödbruna, de tvenne å hvarje sida tydligt skilda. Till färgen äro de gulaktiga 
med stor brunaktig ryggfläck, som i främre ändan är bredt och tvärt urringad, i bakre 
försedd med en oval urringning. Larven i andra stadiet skiljes från det utbildade 
djuret företrädesvis genom sitt outvecklade generationsfält, hvilket, såsom hos Å. crassipes, 
består af en kort springa med två stigmer å hvarje sida. 
Förekommer i Schweiz allmän i Unio batavus LAm. Ty värr har jag aldrig varit i 
tillfälle att undersöka större former af slägtet Unio, men är öfvertygad, att A. Bonzi 
lika väl som ÅA. ypsilophorus finnes hos oss. I ett af mig vid naturforskaremötet i 
Köpenhamn 1873 hållet föredrag om Hydrachnider nämde jag, att jag funnit ÅA. Bonet å 
Anodonta cygnea Lin. Detta var emellertid, såsom jag sedan funnit, ett misstag, enär 
den af mig anträffade formen befunnits vara den omnämde larvformen af A. cras- 
sipes, hvilken i synnerhet i afseende på generationsfältets bildning liknar Å. Bona. 
