22 P. J. HELLBOM, NORRLANDS LAFVAR. 



vid vägen mellan Skåsjön och Idsjön Stereocaulon tomentosum & condensatum, Lecidea 

 borealis och Thrombium epigceum samt på ett eller annat ställe Peltigera venosa, Glado- 

 rna cariosa och Bceomyces rosens (öster om Myssjön). 



Skogarne bestå till största delen af gran och tall med någon inblandning af björk, 

 asp, al och sälg. Hvart och ett af dessa trädslag har sina egendomliga lafarter, hvar- 

 för det ej synes olämpligt att anföra dem alla. 



På gran äro de allmännast förekommande arterna följande: Bryopogon juhatus, 

 Cetraria glauca, scepincola (i chlorophglla, Vsnea harhota var. dasypoga, Alectoria ochro- 

 leuca var. sarmentosa, Parmelia pjhysodes, hvartill komma de mer och mindre allmänna 

 Bryopogon Fremontii^ Pertusaria panyrga, Lecanora pallescens^ Biatora Tornöensis 

 och turgidida, Mycoblastus alpinus och melinus, Ärthothelium scandinavicum samt de 

 sällsyntare Biatora fuscescens och Caduhrice-, Haimatomma elatinum, Biatorina globulosa, 

 Bilimhia rujidula. 



Tallen hyser ej sällan Bryopogon Fremontii (på gamla stammar fruktbärande) och 

 Psora ostreata, mindre ofta Biatora pha^ostigma och turgidula, Cetraria aleurites (vid Id- 

 sjön), Mycoblastus alpinus (med svafvelgula soredier) och Psora Friesii. På stubbar 

 och afbarkade multnande stammar af både tall och gran träffas Parmelia diffusa, hyper- 

 opta, Cladonia botrytes, digitala, deformis och carneola, Cetraria aleurites, Lecidea xan- 

 thococca & botryosa, Calicium trabinellum. 



Björken eger blott i äldre tillstånd någon nämnvärd lafvegetation och denna består 

 då hufvudsakligen af Parmelia saxatilis och physodes, Cetraria glauca och scepincola var. 

 chlorophylla, Mycoblastus sanguinarius. Lägger man härtill de mindre allmänt förekom- 

 mande Sticta pulmonaria, Nephroma tomentosum, Parmelia olivacea, Usnea barbata varr. 

 hirta & dasypoga, Biatora ficscescens och Tornöensis^ Leptorhaphis epidermidis samt de 

 blott på ett eller annat träd anträffade Bryojyogon Fremontii, Evernia prunastri, Vari- 

 cellaria rliodocarpa (Grossjö), Biatora cinnabarina och Nylanderi, Pertusaria multipuncta, 

 Lopadium pezizoideum och Bacidia abbrevians, så är lafvegetationen på björk något så 

 när fullständigt anförd. 



Af asp förekomma mest unga träd med Physcia stellaris, Xanthoria parietina, 

 Caloplaca pyracea och nigricans, Arthonia patellulata, alla dock temligen sällsynta. På 

 äldre aspar träffas någon gång Leptogium saturninum, Bilimbia obscurata, Biatora ery- 

 throphcea och klent utvecklad Ramalina farinacea, Pannaria triptophylla och ytterst säll- 

 synt (på ett träd vid vägen till Ulfsjö) Bilimbia sphceroides och epixanthoides samt 

 Bacidia rosella, som förut ej blifvit funnen nordligare än vid Upsala. 



Alen förekommer blott i ringa mängd, men har dock en jemförelsevis rikhaltig 

 och egendomlig lafvegetation. De på detta trädslag anmärkta arterna äro följande: 

 Lecanora subfusca, cateilea & varia * symmicta, Buellia parasema, Pertusaria protube- 

 rans och multipuncta, Calicium byssaceum, Parmelia olivacea, * aspidota^ Rinodina exi- 

 gua^ Biatora cinnabarina och fuscescens, Bacidia Beckhausii, Arthonia punctiformis och 

 radiata, Arthopyrenia grisea och fallax. 



Sälgen finnes blott i små grupper eller ss. enstaka träd och eger jemförelsevis 

 blott få arter: Sticta pulmonaria (äfven med frukt) Caloplaca cerina, Nephroma tornen- 



