40 P. J. HELLBOM, NORRLANDS LAFVAR. 



Lassekrog mellan Färila och Kårböle; Forsa socken vid Vallaberget och Storberget vid 

 Ofärne (Che. & C. Aurivillius); Alfta vid Skräddrabo (E. Collinder). — Herjedalen: 

 Kolsät, Viken, Ramberget vid Valmåsen, Funnäsdalen, Tenndalen vid Lillpersvallen, 

 Karlsvallen i Midtådalen. — Jemtland : Nyhem, Klöfsjö. — Medelpad: Vissland i Torp, 

 Ange. — Ångermanland : Säbrå, Nordingrå nära gränsen till Nora socken. — Västerbotten : 

 Edefors vid Lule elf, Törefors i Neder Kalix socken, Vournovara vid Haparanda, Isovara i 

 Öfver Torne socken. — Finland: frequens — sat frequens enl. Wainio Adjum. I p. 127. 

 »This is P. aleurites AcH. What British lichenists have heretofore regarded as P. aleu- 

 rites is now to be considered Platysma diffusum Web'>, säger Leight. p. 4. Om således 

 de engelska lichenologerna förut hyst en oriktig föreställning om Acharii Parra. aleu- 

 rites, så är den af Leighton här framstälda, på Nylanders auctoritet stödda, åsigten 

 föga riktigare; åtminstone är den hvarken ny eller höjd öfver allt tvifvel. Nyländers 

 åsigt om denna sak är ju allmänt känd; men lika kändt är eller borde vara, att 

 den icke delas af svenska lichenologer t. ex. El. Fries, Stenhammar, Th. Fries, och 

 dessas omdöme beträffande Acharii arter torde väl vara af lika stor vigt som Ny- 

 landers. Th. Fries säger till och med (Lich. Scand. p. 110), att Acharii eget her- 

 barium vederlägger Nylanders påstående. En utförlig och intressant framställning om 

 Pärm. diffusa, hyperopta och Cetraria aleurites är lemnad af Arnold (Lich. Fragm. 

 XXI Flora 1879), och han kommer till samma resultat, som de svenska lichenologerna. 

 Edw. Wainio (Adjum. I p. 127) biträder äfven denna åsigt »sec. hb. Ach.». 



6. P. olivacea (L.) Ach. — Th. Fh. Lich. Scand. p. 121. 



På sten och träd, isynnerhet björk, allmän öfver hela området; är en af de få 

 lafvar, som bekläda björkarne vid öfre gränsen af björkregionen. 



* aspidota Ach. — Pärm. aspera Mass. Körb. Syst. p. 78. 



På löfträd, isynnerhet al, i de lägre trakterna. Gestrikland: Geflc, Thorsåker- 

 — Helsingland: Söderhamn, Hanebo. — Jemtland: N}'hem vid Gimdalen. — Ånger- 

 manland: Hernön, Säbrå vid Murberget, Nordingrå. — Vesterbotten: Edefors vid Lule 

 elf. Isovara i Öfver Torne. — Finland: Österbotten på ett par ställen i Kuhmo socken 

 enl. Wainio Adjum. I p. 124. 



(J prolixa Ach. förekommer på sten frequens usque in Angermanlandiam septen- 

 trionalem (Önska: Vnbg) enl. Th. Fr. Lich. Scand. p. 123. 



De för * aspidota karakteristiska vårtorna äro enligt Lahm (Zusammenstellung der 

 in Westphalen beob. Flechten in Jahres-Bericht der bot. Sektion Mlinster 1882) icke 

 spermogonier utan »Ausstiilpungen aus der Medullarschicht, die jedoch die rundma- 

 schige Rindenschicht nicht durchbrechen sondern von ihr liberdeckt bleiben». Denna 

 åsigt är nog antaglig, enär väl P. * aspidota icke har annorlunda beskaffade spermo- 

 gonier än öfriga arter af slägtet. Huruvida de äro abortiva apothecier såsom Lahm 

 förmodar, torde deremot vara tvifvelaktigt. 



7. P. sorediata (Ach.) Th. Fr. Lich. Scand. p. 123. 



På klippor och flyttblock här och der, men vanligen stei'il. Gestrikland: Gefle 

 vid Hemlineber"et, Thorsåker. — Helsins^land: Söderhamn, Hanebo, Bollnäs. — ■ Herie- 

 dalen: Kolsät, Viken, Funnäsdalen, Tenndalen vid Lillpersvallen på norra stranden af 

 Tennån, Midtådalen vid stora Midtåkläppen (med frukt). — Jemtland: Gimdalen och 



