INDLEDNING. 



Det er en vffildig Kraft, som udvikles af Bölgerne, naar Stormen driver dem mod 

 en Kjst, som vender ud til en större Strtekning aabent Hav. Hvor stor den Kraft er, 

 som Vandets Strömning fremkalder, det ser man bedst, hvor Bölgerne slaa ind över en 

 fiad Strandbred beda^kket med Stene; thi selv om disse ere temmelig store, kunne mindre 

 Bölger rulle dem frem og tilbage og kommer der en eller anden rigtig vaildig Bölge, da 

 rusker den paa Stene af en ganske betydelig Störrelse. Webeb (Wellenlehre, p. 51) anförer 

 nogle Forsög af Bremontiee, som lod Itegge store Stene paa en Dtemning, hvor der gik 

 höie Bölger, og det viste sig da, at disse kunde paa kort Tid flytte en Sten af 8 Kubik- 

 fod, veiende över 12,000 'it, og tilsidst rive den med sig ud i Havet. Endnu mere fi^ap- 

 pant er et Exempel, som anföres af Reusch (Havets Virkninger. p. 173); han omtalér nemlig, 

 at Bölgerne rev den ene Del af et Stenl^lok, som var spaltet af en Sprffik bort fra den 

 anden Del og vteltede den om, uagtet dette Stykke havde Dimensioner af 17 og 3 og 4 

 Fod: mellem dem havde Böloerne saa slieng-t en tredie Sten, som var 9' lano^ oo; 5' bred. 



Voldsomst virker maaske Vandets Kraft, hvor steile Klippevasgge gaa ned i Havet, 

 her lyder Bölgernes Slag som Toi'den under Stormen og Masser af Vand kastes favnehöit op 

 i Luften. 



Gaar man ved Havblik ned til de Steder, hvor Bölgerne under Stormen rasede som 

 vajrst, da ser man, at Bunden överalt er bevoxet med Alger, saa ta^t at snart sagt hver 

 Kvadrattomme baarer Vegetation. En og anden Lnminaria, endel Fucaceer og nogle Flo- 

 rideer vil man vistnok finde kastede op paa Stranden, men den overveiende Mtengde har 

 kunnet modstaa Bölgernes Raseri selv under den vildeste Storm. 



Hvad Stormens Indflydelse paa Havvandets Bevaägelse angaar, da maa man skjelne 

 mellem to Slags, nemlig 1) den Strömning, som foregaar paa Overfladen i Vindens Ret- 

 ning og 2) den egentlige Bölgebevajgelse. 



Den förste af disse vil i og for sig ikke naa nogen betydelig Styrke, og vil neppe 

 heller stra^kke sig saa synderligt dybt, da den jo fremkommer ved Luftströmmens Frik- 

 tion mod det överste Vandlao;, dette river det underlig-aende med sia; 02: saa videre. Selv 

 ved hasftige Storme vil denne Beva^gelse ikke kunne forplante sig synderligt dybt, og naar 

 Vinden kaster om, vil Strömnin2;en i den tidlio;ere Retnins; ätter modvirkes. Denne Be- 

 va^gelse i Vandet vil vajre horisontal, indtil Vandpartiklerne trajffe Kystskraaningen, hvor 

 de ville blive böiede af og strömme längs med Bunden, indtil de standse; som Fölge heraf 



