6 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



sa^tte Planten, at clisse Celler ere anordnede paa en vis bestemt Maade, overensstem- 

 mende med ingeniörvidenskabelige Love for at deres Virkninger kan vseve saa store som 

 mueligt i Forhold til deres Masse, og at det just er ved Hjaslp af disse Celler, at de 

 höiere Planter uden at knajkke kunne modstaa Stormvindens Tryk. 



Det ligger na?r at antage, at ogsaa Algerne paa et eller andet Vis ere i Besiddelse 

 af bestemte Celler eller iallefald visse Bygningseiendommeligheder, som gjöre, at de kunne 

 modstaa Bölgernes Indvirkning. Men om vi ville sammenligne Algernes mekaniske For- 

 liolde med Phanerogamernes, da er det aabenbart, at vi ikke kunne vaälge disses oprette 

 Stämmer til Sammenligningen, thi Stammerne ere jo konstruerede for at kunne modstaa 

 Böining, og en saadan Konstruktion vil kun i faa Tilfa;lder findes hos Algerne, som sna- 

 rere maa ansees at vtere beregnede paa at böies, men derimod hava at frygte for Dragning 

 af Bölgerne. 



Som en sa^rlig Tillempning for at kunne böies kan anföres det Forhold hos Lami- 

 n aria- Avtcvne ved Sveriges N^estkyst, at deres Stipes er fiadtrykt paa Grsendsen af 

 Bladpladen, medens den Ifengere ned er trind og som Fölge deraf heller ikke er saa letböielig. 

 Paa Grund af denne Bygning er Laminariaen böielig som ved et Led, hvor Bladpladen og 

 Stipes gra3ndse til hverandre og man kan let iagttage, hvorledes Bladpladen som Fölge 

 heraf med den störste Lethed kan indtage en horisontal Stilling til den ene eller den anden 

 Side, eftersom Vandets Bevsegelser fordre det. Stipes er ogsaa noget om end mindre böie- 

 lig og temmelig elastisk, saaledes at den ved stterkere Dragning giver efter for en Stund 

 og, naar Draget ophörer, ätter indtager sin gamle, oprette Stilling. Som Fölge af disse 

 Anordninger kunne Laminaria-Blaåene med den störste Lethed indtage den Stilling, hvori 

 de paavirkes mindst af Vandets Beva?gelser. 



En Konstruktion, som er beregnet paa at skulle modstaa Böining, bör vgere konstrue- 

 ret saaledes, at de mekaniske Elementer ere fjernede fra den neutrale Axe. Theoretisk 

 taget vil Modstandsevnen mod Böining blive desto större, jo mere de mekaniske Elementer 

 fjernes fra den neutrale Axe, men praktiske Vanskeligheder komme til og gjöre en vis Mid- 

 delvei nödvendig. Hvor det derimod kommer an paa at modstaa Dragning, vil Modstands- 

 evnen va^re afhaäno-ia af 



Tvaarsnittets Fladeindhold X Basreevnen. 



Om Materialet er detsamme vil som Fölsre deraf en Stan»' som har 2 Mm^. Tvser- 

 snit heeve dobbelt saameget som den, der har 1 Mm". Tva^rsnit. De mekaniske Elemen- 

 ters Anordning vil her theoretisk va^re ligegyldig, om blöt Draget virker parallelt med deres 

 Lasngdeaxe, men dette vil praktisk före til, at det er fordelagtigere, at de mekaniske Ele- 

 menter ere samlede paa et Sted, hvor Dragning i skjaäv Retning saameget som mueligt 

 undgaaes, d. v. s. at de samles mod Centrum, saaledes som ogsaa Tilfa?ldet er med Ba- 

 sten hos Phanerogamernes Rödder. 



I en Henseende vil Indvirkningen af den dragende Kraft, som Bölgerne udvikle, 

 vfere forskjellig fra den, som en af Vinden böiet Stamme kan udvikle paa dennes Rödder. 

 Denne sidste kan sammenlignes med en Va?gt ha^ngt i den ene Ende af et Toug, som er 

 faästet med sin anden Ende; Va^gten vil i dette Tilfa?lde virke med samme Kraft paa hvilket- 

 somhelst Punkt af Touget. Bölgernes Indvirkning paa Algerne ville derimod va^re af 

 en anden Natur. Forudsat at Aloen er fuldsttendiot böielio-, saa at den fölsrer Vandets 



