16 N. WTLLE, BIDRAG TIL ALGERNRS PHYSIOLOQISKK ANATOMI. 



2. Skorpeformige eller lidet forgrenede: 



Lithothavmion compactum Kjellm., L. glaciale Kjellm., L. flavescens Kjellm., 

 L. foecundum Kjellm. og L. polymorphum (L.) Aresch. 



Vi se af denne Opregning, at ikke en eneste af de mere forgrenede voxer paa aaben 

 Kyst og Lithothamnio7i glaciale Kjellm., som er den mest forgrenede af den anden Gruppe, 

 er en Dybvandsform, som derfor er mindre udsat for Bölgernes Paavirkning. At en af 

 de skorpeformige, nemlig Lithothamnion compaiium Kjellm., synes at foretra^kke beskyt- 

 tede Steder, kan ikke tillajgges nogen Betydning i denne Sag; thi om Betingelserne for- 

 övrigt ere gunstigere for den paa de beskyttede Steder, bör den naturligtvis voxe paa 

 disse gunstigei^e Steder, selv om den i mekanisk Hänseende er skikket til at kunne mod- 

 staa Bölgernes Indvirkning paa mere aabne Steder. 



Det kan vistnok ikke naigtes, at de Exempler, som her ere opregnede, ere for util- 

 straskkelige til derpaa at begrunde en almindelig Regel, men paa den anden Side omfatte 

 Exemplerne alle de af Ishavets Former, om hvilke Voxestedernes Forholde ere kjendte og 

 de böre derfor tiltegges långt större Betydning, end om de vare specielt plukkede ud for 

 ()iemedet blandt et större Antal Arter. 



III. Söilefaste Konstruktioner. 



Om vi ville sammenligne Haptererne med Organer hos Phanerogamerne, da maatte 

 dette naermest blive med de Luftrödder, hvormed Pandanus er faästet i Joi'den. Hapte- 

 rerne hos Laminriria digitala (L.) Lam. og L. saccliarina (L.) Lam. have samme Stilling 

 i Forhold til Stipes, og de ville tildels have samme mekaniske Funktion. Vistnok vil den 

 Vsegt, som de have at bgere under rolige Forholde, og som vajsentligt er Laminariens Stipes, 

 vfere forsvindende ringe, da denne najsten har samme specifiske Vasgt som Vandet, hvori 

 den voxer; men naar Vandet er i Bevfegelse, ville Forholdene gestalte sig anderledes. De 

 ntevnte Laminariers Stipes er vistnok i sin övre Del temmelig böielig, men nedad mod 

 Haptererne er den tykkere og mindre böielig. Naar nu Vandet under sin BevjBgelse ud- 

 över et Drag paa Algens Blad i en vis Retning, da vil Fölgen heraf vrere den, at Stam- 

 men vil böie sig i samme Retning, og som Fölge deraf ville Haptererne paa den ene Side 

 af Stammen va?re udsatte for et Drag, medens de derimod paa den anden Side ville vfere 

 udsatte for at trykkes sammen. Saasnart Vandets Strömning gaar i en modsat Retning, 

 ville de samme Hapterer blive udsatte for de modsatte Paavirkninger. 



Det vil efter disse Betragtninger vasre klart, at Haptererne om de skulle fylde sin 

 Bestemmelse bör g;iöre Modstand saavel mod Dragning som Tryk ligesom Luftrödderne 

 hos Pandanus, om hvilke Schwendkner (Median. Princip, p. 132) siger: »Denn wiirden 

 dieselben bloss nach Art der Silulen in Auspruch genommen, so wäre ein hohlcylindrischer 

 Aufbau des mechanischen Systems entschieden vortheilhafter, und hatten sie bloss dem 

 Zuge zu wiederstehen, so ^vä,re der axile Sträng beibehalten ^vorden. Nur die Combina- 

 tion von Zug und Druck lässt die thatsächliche Vertheilung des Materials begriindet er- 

 scheinen». Modstandsdygtighed mod Tryk erholdcs imidlertid derved, at Cellerne i Nter- 

 heden af Periferien ere solidere byggede end i Centrum. 



Jeg har undersögt Hapterernes Bygning hos Laminaria digitala (L.) Lam. og L. 

 saccliarina (L.) Lam. Paafaldende var, at Marvens Hypheva^v manglede i Haptererne, men 



