26 N. WILLE, BIDRAG TILL ALGERNES PHTSIOLOGISKE ANATOMI. 



beskrives saaledes af Wittrock (Monostroma, p. 55): »en tradig och kornig massa, som 

 synes bestå af hyalina trådar, hvilka slingra sig oregelbundet om hvarandra och mellan 

 hvilka små brungröna korn ligga inblandade», og videre »att denna grynigt tradiga massa 

 egentligen utgör lilott en del af cellulerna, tror förf. sig kunna sluta, dels deraf att den 

 ej genom någon cellulmembran är skilj d från den del af cellulerna, som man vid ytligt 

 betraktande gerna vill anse för att vara cellulen i sin helhet, dels deraf att man på den 

 sidan af bålen der det korniga lagret ligger, ser rester af cellulmembraner, hvilka till 

 antal, läge och form alldeles motsvara de otransformerade delarne af cellulerna och hvilka 

 tydligen utgjort cellulernas öfre bottnar före transformationen ; blott ett stycke på midten 

 är cellulmembranerna alldeles försvunna, hvarigenom sammanhanget mellan deras öfi-e och 

 nedre delar blifvit atbrutet.» Paa Grund af denne Beskrivelse tager jeg ikke i Betsenkning 

 at henföre disse til Forstasrkningsrhizinerne. Videre höre hicl Monostroma Grevillei (Witt- 

 rock, Monostroma, p. 57, T. IV, Fig. 14 a) med ensidige Forstaarkningsrhiziner. Mono- 

 stroma latissimuin (Wittrock, Monostroma, p. 33, T. I, Fig. 4) og M. quaternarium (Witt- 

 rock, Monostroma, p. 37) ere omtalte i foregaaende Afdeling, men kunne ogsaa henföres 

 til denne, da deres Forstaarkningsrhiziner i den nedre Del af Foden gaa indi Modercellens 

 Membran, og först höiere op gaa udenfor. Kjellman omtaler endnu nogle flere Monostroma- 

 Arter med en lignende Bygning, nemlig: Monostroma Blyttii (Kjellman, Spetsb. Thalloph. 

 II, p. 49, T. IV, Fig. 2 — 4) med Forstaarkningsrhiziner ensidigt, M. cylindraceum (Kjellman, 

 Ishafvets algflora, p. 863, T. 30, Fig. 3) sedvanlig ensidigt, M. saccodeum (Kjellman, 

 Ishaf. algflora, p. 365, T. 28, Fig. 6) paa begge Sider, M. angicava (Kjellman, Ishaf. 

 algflora, p. 367, T. 29, Fig. 3) hovedsageligt ensidigt og M. crispntum (Kjellman, Ishaf. 

 algflora, p. 369, T. 28, Fig. 13) med ForsttBrkningsrhizinerne ensidigt. 



Af Florideer höre hid vistnok alle Porphyra-Krtev. Thqret (Etudes phycol. Pl. 

 XXXI, Fig. 7 — 8) afbilder dem hos Porphyra laciniata, hos hvilken jeg ogsaa selv har 

 seet dem (Tab. II, Fig. 17) som tidligere omtalt. 



Ii. To Cellelag. 



Om Cellefladen bestaar af to Cellelag, synes Regelen at vaare den, at Forstsrknings- 

 rhizinerne voxe ned gjennem Va?,ggen mellem de to Cellelag, hvorved Forstasrknings- 

 rhizinerne faa det mest muelige centrale Leie, hvilket som jeg för har na3vnt er mekanisk 

 fordelagtigt. En Undtagelse herfra danner dog maaske Diploderma (Kjellman, Ishafvets 

 algflora, T. 18, Fig. 1), der synes at forholde sig som de na?rstaaende Porjjhyra-Arter. 



Til denne Gruppe hörer Enteromorjjfia-Arteme, om hvis Fojsteorgan Ahlner (Entei'0- 

 morpha, p. 8) angiver: »Ytterst är han (Foden) omsluten af en tunn, stundom något svagt, 

 gulaktigt eller brunaktigt färgad cuticula. Innanför denna finnas talrika aflångt päronlika 

 eller klul^blika celluler, som äro fyllda af klorof}'ll. Dessa cellulers inåt och nedåt vända 

 smalare ändar utlöpa i långa, hyalina, om hvarandra liggande skaft eller trådar, hvilkas 

 nedersta ändar sluta i vidfästningsorganet.» Man kan vistnok antage, at alle de fsestede 

 Ulva- Arter höre hid, som Exempler kunne ntevnes: Ulva Lactuca (Thuret, Etudes phycol. 

 Pl. II, Fig. 2 — 4), U. crasso. (Kjellman, Spetsberg. Thaloph. II, T. III, Fig. 4, 5) og flere 

 Former, som af Kutzing (Tab. Phyc. B. VI) stilles sammen under en Slängt, Phycoseris 

 Kutz., saasom: Phycoseris uncialis (B. VI, T. 16 ii), P/t. Lignia (B. VI, T. 18 ii), Ph. 



