30 N. WILLE, BIDRAG TILL ALGEllNES rilYSIOLOGISKE ANATOMI. 



dog altid noget, de eve tykva3ggede og have sta3rkt lysbrydende Membraner, som altsaa 

 kunne aiitages at vasre celluloserige, men vandfattige og som Fölge deraf besidde en be- 

 tydelig Holdfasthed. 



Som mange Gange tidligere omtalt, vil det va3re fordelagtigt i mekanisk Henseende, 

 om de mekaniske Celler kunne indtage Midten af det Organ, hvis Holdfasthed de betings. 

 Dette gjöre de ogsaa, om der ikke findes andre Hensyn, som komme iveien, saaledes som 

 et Ledningsvaäv, der behöver Beskyttelse; thi isaafald indtager dette Midten, og de me- 

 kaniske Celler maa da opgive det fordelagtige centrale Leie og isteden indtage en i me- 

 kanisk Henseende mindre fordelagtig Pläds, men hvor det gjör Planten endnu en anden 

 vigtig Tjeneste, nemlig at beskytte de ömtaalige, ledende Va3velementer. Vi iinde i dette 

 Tilfffilde, at de mekaniske Celler ofte danne en Ring udenom Ledningsva3vet, saaledes som 

 hos Cystodonium purpurascens (Huds.) Kutz. (Tab. IV, Fig. 46, 47) eller ogsaa kunne de 

 ledende Elementer tra3nge sig frem i den saakaldte »Intercellularsubstans» mellem de tyk- 

 va^ggede mekaniske Celler, saaledes som man finder det hos Chordaria flagelliformis Mull. 

 (Tab. III, Fig. 28, 29), i hvilket Tilftelde Ledningsvaivet jo ogsaa vil vtere sserdeles vel be- 

 skyttet mod ydre Paavirkiunger. 



Vi kunne inddele denne Afdeling i to Undergrupper: a) de mekaniske Celler ud- 

 fylde Midten og b) de mekaniske Celler danne en Ring om Ledningsvasvet. 



a. De mekaniske Celler udfylde Midten. 



Om vi som Exempel herpaa föi-st ville tage Odontlialia dentata (L.) Lyngb. (Tab. 

 IV, Fig. 48, 49), da tinde vi paa et Tva3rsnit gjennem den aildre Del af Stipes (Tab. IV, 

 Fig. 48), at der i Midten gaar et bredt Baand af tykvaaggede, skiktede og stasrkt lysbry- 

 dende Celler, som staa i Förbindelse med hverandre ved store Porer. Paa begge Sider af 

 dette mekaniske Va'v kommer saa Assimilationsvavet, som udmarker sig ved sit af Endo- 

 krom farvede Indhold, og hvis Celler ere ordnede i Rakker indenfra udad; disse ere aaben- 

 bart opstaaede ved tangentiale Delinger af Epideriniscellerne. Paa et yngre Stadium d. v. s. 

 paa et Tvarsnit mev Spidsen af Bladet (Tab. IV, Fig. 49), vil man let finde de mekaniske 

 Celler, som her ere svagt fortykkede, medens de assimilerende Celler kun udgjöres af nogle 

 faa Lag, hvoraf de indre vare paafaldende rige paa Stivelse. 



I höi Grad paamindende herom er Bygningen hos Delesseria sinuosa (Good. & Woodw.) 

 Lam. (Tab. V, Fig. 51), ogsaa her finder man paa den afbildede, som viser et Tvarsnit 

 nter Basis af en liden Plante, at Midten indtages af stierke, mekaniske Celler, medens 

 Assimilationsva3vet straaler ud fra dette. Paa Siderne gaar Assimilationssystemet ud i en 

 af to Cellelag bestaaende Vingekant. 



Hos Hz/drolajjathum sanguineuvi (L.) Stackh. (Tab. IV, Fig. 50) er Bygningen noget 

 mere kompliceret, idet man her iinder to Slags Celler indenfor Assimilationssystemet. Den 

 ene Slags, som ere de primare, have store Cellerum og tykke Vajgge, og spille saaledes 

 en mekanisk RoUe samtidigt som de ogsaa gjöre Tjeneste ved Stoftransporten, den anden 

 Slags, som ere Hypher, der voxe ned i »Intercellularrummene» mellem dem, have i sig 

 selv kun tynde Vfegge og kunne saaledes ikke have nogen större mekanisk Betydning, selv 

 om Sammenhaängen mellem dem var stasrkere end den er. 



