36 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNE8 PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



at auveiide dem til at opbygge Cellevgev, som ikke have nogen Betydning for Plantens 

 Liv. Vistnok kan der tfenkes Tilfailder, da saadant förekommer, men da bör det vel 

 rettest opfattes som attavistisk, som vasrende i Reduktion, eller maaske fremkaldt af andre 

 Aarsager, som ikke have noget at gjöre med de mekaniske Hensyn. 



Jeg skal give en Oversigt af visse Forholde, som gjöre mere fremtr33dende mekani- 

 ske Hja3lpemidler överflödige. 



I. Individerne voxe i stillestaaende Vand. 



Hvor Alger voxe, uden at de paa nogen Maade kunne blive paavirkede af Böl- 

 gerne, have de selvfölgeligt ingen specielle mekaniske Hjaelpemidler nödige. Vi vide jo 

 ogsaa, at Zygnemaceer, Mesocarpeer, og Oedogonieer o. fl., som voxe i smaa Ferskvand- 

 samlinger, hvor al voldsom Bölgegang er umuelig, fuldstaendigt mangle alt, hvad der kan 

 tydes som specielt mekaniske Organer. At Cellevseggene have en vis Tykkelse for at 

 kiinne modstaa Turgoren i Cellens Indre og for at beskytte Protoplasmaet mod ydre Paa- 

 virkninger er naturligtvis nödvendigt under hvilke som helst Forholde, men kunne ikke 

 regnes som specielt mekaniske Hja3lpemidler. Hos den för omtalte Spirogyra ndnata 

 (Vauch.) Kutz. (Tab. II, Fig. 13), som voxer faistet paa Stene i större Söer og saaledes 

 er udsat for Bölgeslag, finder man derimod, at Cellernes Vsegge fortykkes mod Plantens 

 Basis, dette er derimod ikke Tilfaaldet med de Spirogyra-Arter, som voxe i smaa Vand- 

 samlinger, hvor de dog oftest flyde i t£ette Masser paa Overfladen. 



II. Individerne voxe beskyttede af andre Alger. 



Jeg har Grund til at tro, at der blandt Saltvandsalgerne findes ikke saa faa, som 

 enten mangle mekaniske Hjaslpemidler, eller ogsaa ere svagt udrustede i denne Henseende 

 og dog voxe paa Steder, hvor man skulde tro dem ganske betydeligt udsatte for Böl- 

 gernes Paavirkning. Jeg undrede mig i Begyndeisen över dette Forhold, men jeg tror 

 at have fundet Förklaringen ved at betragte Bunden med dens Vegetation, naar Havet 

 kiui var i en svag Bevasgelse, noget som let lod sig gjöre, om man paa lempelige Steder 

 enten laa i en Baad og holdt Ansigtet najr Vandet, eller ogsaa laa paa Strandklipperne 

 nede ved Vandbrynet. Hvor Bunden var skraanende og bevoxet med Fucus eller Lami- 

 naria var det let at se, at disse sagte förtes ind mod Klippen paa den övre Side, naar 

 der kom en Bölge indover, og lagde sine Blader över hverandre som en romersk »testudo». 

 Naar saa Bölgen gik tilbage igjen, förtes Algernes Toppe fra Klippen paa den övre Side 

 og droges med den nedgaaende Bölge nedad, hvor de ätter tryktes ind imod Ivlippen. 

 Paa denne Maade vifte de frem og tilbage. Selv om de ikke trykkes helt ind til Klippen, 

 ville de dog udöve en beskyttende Indflydelse paa den Vegetation, som voxer under, thi 

 Bölgei-ne ville naturligtvis udöve sin va^sentligste Kraft paa de storvoxede Alger, som 

 danne det beskyttende Tag. Paa den Zone, hvor disse store Alger voxe, og hvor altsaa 

 deres Stilke ere fajstede her og der, i det heletaget med smaa Mellemrum, vil der natur- 

 ligtvis vtere en svag Strömning selv under stajrk Sögang, da de Blade, som ligge över, 

 tage imod, og det Vand, som strömmer under disse, brydes mod de tset stillede Stilke, 



