38 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



Sandwichs-öarne mycket utbredda, men kiiapt V2 ^'^ii^i höga tufvor, hvars grenar äro så 

 täta och så sins emellan hopvuxne, att icke ens små stycken kunna utan sönderslitning 

 åtskiljas. På samma sätt förekommer Dictyota dichotoma eller en mycket närstående art. 

 Äfven en Martensia synes der vexa på samma sätt. Uti mindre klipphålor och springor, 

 som vanligen föreiinnas på en exponerad strand, synas formerne stundom utmärka sig 

 därigenom att de blifva dvergartade och korta, med inga eller få grenar, men deras ofta 

 tillrundade tufvor bestående af en oändlig mängd tätt sammanpackade stammar; på detta 

 sätt förekomma arter af Gelidium, som oftast hafva nedliggande starkt förgrenade rötter 

 eller stamdelar, som sammanhålla tufvan.» 



Hos disse sidste synes vi saaledes at staa paa Graändsen mellem, at ingen meka- 

 niske Apparater findes, fordi Algen ved tuvet Va3xt ikke er saa udsat for Vandets Paa- 

 virkning, og den i det tidligere Afsnit VII omtalte Form for mekaniske Hja3lpemidler, 

 nemlig at de vegetative Dele ere sammenviklede til et Filtvajv. 



Af Porjjhyra laciniata (Lightf.) Ag. finder man paa sterligt for Havets Virkninger 

 udsatte Stader en Varietet /? seopulorum, som udmaerker sig ved et tuveforinigti og man 

 kunde sige sammenkröllet Udseende; herigjennem frembyder den naturligvis långt mindre 

 Angrebsflade for Bölgerne end den almindelige, mere udbredte Form, som voxer paa 

 niere beskyttecle Steder. 



IV. Algerne ere omgivne af et Slimliylle. 



Paa glatte Klipper saavel ud mod det aabne Hav, som hvor der er mere stille, 

 finder man baade ved Bohuslilns og Norges Kyster (jcg paarainder mig blandt andet hen- 

 imod Udlöbet af Kristianiafjorden, ved Vallo og paa Bollerene) paa kortere eller la^ngere 

 Str^ekninger et brunt Baslte, som dannes af Nemalion midtifidum (Web. et Mohr) J. G. 

 Ag. Ved lav Vandstand er det över Vandet, men i Regelen vil det vsere just i Vand- 

 ma;i'ket. Kjellman (Algenveg. u. Algenform. p. 11) kalder dette Bselte »Nemalionforma- 

 tionen». Den er staerkest udviklet om Sommeren i August Maaned, og forsvinder om Vin- 

 teren. Da Nemalion voxer i Vandbrynet, saaledes hvor Bölgerne virke voldsomst, skulde den 

 under sta3rk Storm vaäre udsat for en kolossal Kraft. Hvorledes modstaar nu disse länge 

 Traade, som gaa saa let över, om man rykker i dem, Bölgeslagets Kraft. Man skulde 

 tro, at mekaniske Hjajlpemidler just her vilde vai-re paa sin Pläds, men de synes nsesten 

 helt at mangle. Den tynde Centralcylinder af langstrakte Celler, der som et Nsetverk for- 

 binder Krandsene med hverandre, gjöre vistnok en vis Modstand mot Dragning, men den 

 er temmelig liden i Forhold til selve Plantens Diameter, som bestemmes af Krandsenes 

 Störrelse og det Slimhylle, som omgiver dem og hele Planten. Slimet synes at straskke 

 sig lige til Spidsen af Haarene og udsondres maaske af disse, da de ere stserkt proto- 

 plasmarige, noget hvortil der eliers neppe var nogen gyldig Anledning. 



Paa Grund af denne Bygning besidder Nemalion en ussedvanlig Böielighed, og dette 

 i Förening med dens Slimhylle er vistnok Grunden til, at den kan voxe paa saa udsatte 

 Steder, som den gjör. Jeg har ofte siddet paa Strandklipperne og seet dens Spil under 

 svage Dönninger. Det var noget na?r detsamme, som jeg har omtalt for Laminariernes 

 Vedkommende, men endnu mere g;jennenifört, da Nemalion har långt mere böielige Stilke. 

 Den utallige Majngde af Traade, hvoraf Nemalionformationen bestaar ere selv nede ved sin 



