42 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



Efter Westermaiers (Bau cl. Hautgewebe) Undersögelser över Epidermis hos Phane- 

 rogamerne forholder denne sig hos dem som en vandledende Mantel, men en saadan Funk- 

 tion er naturligtvis helt överflödig hos Algerne, som altid eller ntesten altid ere helt om- 

 givne af Vand, ligesom de heller ikke behöve noget sterskildt indre Ledningssystem for 

 Vand. Hos Algerne kan man derfor sige, at Epidermis som Regel indeholder Endokrom 

 og tilhörer Assimilationssystemet. 



Hvad de enkelte assimilerende Cellers Former angaa, saa kunne disse vsere flere 

 Slags, om de end ikke frembyde saa store Forskjelligheder som hos Phanerogamerne. 

 Fölgende Former kunne anföres: 



1. Cellerne ere omtrent isodiametriske som Epidermiscellerne og de umiddelbart 

 indenfor liggende Lag hos Laminariernes Blad og Stipes (Tab. 1, Fig. 1, 3, 5, Tab. III. 

 fig. 25, 26) og hos Desmarestia aculeata (L.) Lam.) Tab. VI, Fig. 77). 



2. Cellerne ere strakte i en Retning, som staar lodret paa Organets Ltengdeaxe 

 som f. Ex. Epidermis hos Chorda filuni (L) Stack. (Tab. I, Fig. 7 — 9), de assimilerende 

 Cellerader hos Ahnfeltia plicata (Huds.) Fr. (Tab. II, Fig. 11), Chordaria flagelliformis 

 Mull. (Tab. II, Fig. 27) og i de a^ldre Dele af Odonthalia dentata (L.) Lyngb. (Tab. IV, 

 Fig. 48) og Phyllophora membranifolia ((jOOD. et Woodw.) J. G. Ag. (Tab. V, Fig. 57). 



3. Cellerne ere strakte parallelt med Organets Lcengdeaxe, f. Ex. Siphonerne hos 

 Polysiijlionia-Kri&cne. 



Hvad Celleva3ggene angaa, saa ere disse temmeligt tynde i de fleste Tilfeelder hos 

 Chloi-ophyceerne og Phajosporeerne, hos Floi'ideerne ere de saädvanligtvis tykkere, men Kom- 

 munikationen mellem dem lettes da ved de Porer, som man ovei^alt finder mellem Cellerne. 



Assimilationssystemet hos Algerne kan ligesom hos Phanerogamerne, enten I) tjene 

 selv som Ledningsvasv, eller der kan va3re tilstede II) et Assimilations- og et Lednings- 

 system, eller III) foruden Assimilations- og Ledningssystem kan der findes et Tillednings- 

 system, hvorigennem Hovedmassen af de dannede Stoffe föres fra de assimilerende til de 

 egentligt ledende Celler. 



I. Assimilationssystemet gjör tillij^e Tjeiieste som Ledningssystem. 



1. C/Zwa-Typen (Tab. VII, Fig. 1). 



Den simpleste Form er selvfölgelig den, at Cellerne ere isodiametriske eller med 

 andre Ord, at de ikke ere udviklede for Ledning i nogen bestemt Retning; thi Cellerne 

 ville nemlig altid lede bedre i Lgengderetningen end i Tva^rretningen, hvor Diffussions- 

 strömmen långt oftere paa en lige läng Strajkning vil stöde paa Cellevasgge og Hyaloplas- 

 malag, som stille en vis Modstand imod Filtrationen fra den ene Celle til den anden. 



t//'«a-Typen tilsvarer Haberlandts (Assimilationss. p. 115) förste Typus, som före- 

 kommer hos visse Levermoser f. Ex. Jimger mannia- Arter. 



Bland Algerne finde vi i Hovedsagen denne Form af de assimilerende Celler hos 

 Monostroma-, Ulva- og Enteromorjjha-Arterne, hos Punctaria latifolia (Thuret, Etudes 

 algol. Pl. V), Asperococcus hullosus (Thuret, Etudes algol. Pl. VI) og hos Florideerne före- 

 kommer den hos Nitophylbim jnmctntuin (Hauch, Algenflora, p. 170), Cladymenia Gunnei 



