KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 21. N:0 12. 45 



ogsaa kunne have andre Funktioner f. Ex. i mekanisk Henscende. Hvorvidt dette ei" Til- 

 fa3ldet kan undertiden vaäre vanskeligt at afgjöve, men i Regelen ville dog Cellernes Form 

 give lidt Oplysning. Det er för na3vnt, at Stofledningen i Cellerne foregaar i disses La3ngde- 

 retning, og naar man derfor har med Celler at gjöre, som ikke ere isodiametriske, har 

 man deri en Fingervisning. Ere Cellerne rigeligt forsynede med Porer i en Retning, 

 derimod ikke i andre, da kan man ogsaa antage, at Ledningen foregaar i den Retning, 

 som Porerne angive. 



Vi kunne tage to Exeinpler for at tydeliggjöre dette. Hos Rhodomela suhfusca (Kjell- 

 man, Ishavets algflora, T. 8, Fig. 4, 5) finder man yderst et smaacellet Va;'V, som ialle- 

 fald for Störstedelen tilhörer Assimilationssystemet. Cellerne ere her korte og smale, men 

 noget inere strakte i radial Retning, Inengere ind moder man en Cylinder af noget mere 

 tykvaäggede, men stasrkt fortengede Celler, hvilke sandsynligtvis danne Rhodomelaens me- 

 kaniske System, men som tillige have övertaget at lede de i Assimilationssystemet dannede 

 Naäringsstoffe i Plantens Laäiigderetning, hvilket vilde stöde paa store Vanskeligheder inden 

 Assimilationssystemet selv, da dette har saa korte Celler og Diffusionsströmmen saaledes 

 her vilde have långt flere Celleva3gge og Hyaloplasmalag at passere. 



Som Exempel paa det andet kan najvnes Stipes hos Lan linaria- Kvt&c. De assimi- 

 lerende Celler danne her kun de yderste Lag, men mellem disse og det egentlige Lednings- 

 system »Silhypherne» kommer en stor MaBugde mekanisk Va3v med tykke Celleva^gge, hvori- 

 gjennem de assimilerede Stofte maa passere for at koiuine fra Assimilationssystemet över 

 i Ledningssystemet. Överalt her vil man imidlertid fiiide en stor Majngde Porer i de tangen- 

 tiale Vasgge (Tab. II, Fig. 23), hvorved altsaa Ledningen i denne Retning vil vsere lettet. 

 I Lajngderetningen og i tangential Retning vil man finde yderst faa Porer og Ledningen 

 vil derfor i disse Retninger vsere vanskeligere. Som man ser, er der i begge disse naavnte 

 Exempler, Eiendommeligheder i den anatomiske Bygning, som pege hen paa den physio- 

 logiske Funktion. 



Til denne Gr uppe regner jeg alle de Typer, hvor Assimilationssystemet staar direkte 

 i Förbindelse med Ledningssystemet, eller hvor Forbindelsesledet kan ansees at tilhöre et 

 andet System, som egentlig kun läder de ledede Emner trtenge igjennem, saaledes som 

 Forholdet er hos Laminaria. De Tilfaalder, hvori der findes et specielt Tilledningssystem, 

 hvis hovedsageligste Funktion er at samle de assimilerede Stoffe fra Assimilationssystemet og 

 före dem över til det egentlige Ledningssystem, som f. Ex. hos Callosiphonia finisterrcB (Boenet 

 et Thueet, Notes algol. Fasc. 2, Pl. XII), regner jeg til tredic Gruppe. At der gives 

 mange Mellemtormer, hvor man kan vsere i Tvivl om de fundne Typer böre regnes til den 

 ene eller den anden Gruppe er klart, saaledes hvor der findes "Sainleceller», som optage Stof- 

 fene fra Assimilationssystemet for at före dem över i Ledningssystemet. Samlecellerne 

 danne i Virkeligheden det förste Led af et Tilledningssystem, men ofte ere de saa lidet 

 udprasgede, at man ikke formaar at skjelne dem fra Assimilationssystemets övrige Celler. 

 Det er saaledes klart, at der kan indtra^ffe Tilfaslder, hvori det beror paa en Skjönssag, 

 om man vil regne dem til 2den eller 3die Gruppe. 



I 2den Gruppe kunne vi skjelne mellem to Afdelinger nemlig A) Ledningssystemet 

 er ufuldsta^ndigt udviklet og B) der findes et fuldstasndigt udviklet Ledningssystem. 



