48 N. WILLE, BIDRAG TILL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOML 



Tab. Phyc. B. IX, T. 14 ii) kunne de lede bedre i Lasngderetningen end Assimilations- 

 systemet, som har meget kortere Celler, og da Marvcellerne have Porer i Tvaerretningen, 

 vil der ogsaa vtere en lettet Kommunikation mellem de forskjellige Dele foruden i Lasngde- 

 retningen. 



Afvigelser fra den Bygning, som Dictyota dichotoina har, og som findes hos de fleste 

 Arter i denne Slasgt (KtfTziNG, Tab. Phyc. B. IX, T. 9 — 39), findes hos nogle faa Arter. 

 Der er nemlig nogle af de hos Kutzing (Tab. Phyc. B. IX) afbildede Arter, hos hvilke 

 Ledningssystemet bestaar af flere end et Gellelag nemlig Dictyota rejjens (B. IX, T. 9 i), 

 D. simplex (B. IX, T. 9 n), D. prolifera (B. IX, T. 9 iii), D. denticulata (B. IX, T. 28 i), 

 D. obtusangula (B. IX, T. 28 ii), D. fastigiata (B. IX, T. 29 ir) og D. Åntiqua (B. IX, 

 T. 37 ii). Hos D. furcellata (B. IX, T. 24 i) bestaar Assimilationssystemet af mere end 

 et Cellelag, og hos D. Kuvthii (B. IX, T. 30 i) bestaar saavel Assimilations- som Lednings- 

 system af flere Cellelag. 



Exempler paa en lignende Bygning vil man sikkei"t ogsaa finde blandt Slaegterne: 

 Stoecliosfermum, Cutleria, Sfathoglossum, Halyseris, Stypopodium, Phycopteris og Zonaria, 

 men da Kutzing (Tab. Phyc. B. IX) kun har afbildet Tvajrsnit og ikke Lsengdesnit, vover 

 jeg ikke at optage dem. 



Af Florideer, som synes at tilhöre Z)/c<yo;a-Typen og som ere afbildede hos Kutzing 

 (Tab. Ph5'c. B. XV) kan na^vnes: Lenormandia spectahilis (B. XV, T. 8 i), L. marginata 

 (B. XV, T. 8 ii), Kiitzingia eanaliculata (B. XV, T. 10), Rytiphlcea Duperreyi (B. XV, 

 T. 12 ii) og R. obtusiloha (B. XV, T. 17 ii). 



6. Ceramium-Ty^ew. (Tab. VII, Fig. 6). 



Grenene dannes af en enkelt forgrenet Celleraskke og paa Gra^ndsen mellem hver af 

 disse Celler udvikler der sig et Cellevajv, som i mere eller mindre Grad kan beklajde Over- 

 fladen af de store centrale Ledceller, og derfor gjerne bentBvnes »Bark». Denne kan vasre 

 mere eller mindre regelinaissigt udviklet, men har dog altid den Eiendommelighed, som 

 Nägeli (Neue Algensyst. p. 197) omtaler: »anderseits zeigt eine genaue Betrachtung des 

 entwickelten Zustandes, dass die scheinbare Rinde nicht wie ein ächtes Zellgewebe, sondern 

 bloss wie ein Geflecht von Zellreihen sich verhält, indem nur die libereinander liegenden 

 (Gliederzellen der gleichen Reihe) nicht die nebeneinander liegenden Zellen (Gliederzellen 

 verschiedener Reihen) durch Poren vei"bunden sind.» Man kan vistnok antage, at den 

 inderste af disse »Gliederzellen» kommunicerer med Centralcylinderens Celler, omendskjönt 

 jeg ikke har fundet Angivelser herom. Af Agardhs (Florid. Morphol. p. 44, T. III, Fig. 14) 

 Beskrivelse og Afbildning fremgaar, at Centralcellerne staa i Förbindelse med hverandre 

 ved Porer: »hos trådformiga Florideer, som sammansättas af leder hvilka stå botten mot 

 botten öfver hvarandra, finnes ofta ett gröfre tapphål i midten af det diaphragma, som 

 Särskiljer lederne (jfr Tab. III, Fig. 6, 7 hos Ballia callitricha, Tab. III, Fig. 14 hos Cera- 

 mium circinnatum).^^ 



Da det er »Barken» som indeholder Endokroin og altsaa assimilerer, medens Central- 

 cellerne ere farvlöse og ikke assimilere, og da Barken hos mange Arter kun gaar et lidet 

 Stykke ind paa hvert Led saaledes som f. Ex. hos Hormoceras diaphanmn (Kutzing, Tab. 

 Phyc. B. XII, Tab. 68 i), hvor den störste Del af Centralcellerne mangler Bark, vilde 



