50 N. WILLK, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



Tab. Phyc. B. XVI, T. 59 i), G. Biasolettiana (Kutzing, Tab. Phyc. B. XVI, T. 59 ii) 

 og Ginnania irregularis (Kutzing, Tab. Phyc. B. XVI, T. 69 i). 



8. Åhnfeltia-Tyx^en. (Tab. VII, Fig. 8). 



Hos Ahnfeltia plicata (Huds.) Fr. (Tab. II, Fig. 11, 12, T. IV, Fig. 52) finder man, 

 at den overveiende Del at Thallus indtages af meget tykva3ggede, langstrakte Celler med 

 mekanisk Funktion, men udenfor disse paa Grjendsen af Assimilationssystemet finder man 

 (Tab. I, Fig. 11 /) noget mere tyndva?ggede Celler, som ogsaa ere langstrakte og hvis 

 Cellerum ligesom l^ore sig ind imellem hverandre; da de ogsaa som andre Florideer have 

 Porer, vil der blive dannet en Foi"bindelse mellem disse Celler, som derved danne et Led- 

 ningssystem, der som en Ring omgiver det mekaniske System. Umiddelbart udenfor Led- 

 ningssystemet finder man Assimilationssystemet (Tab. I, Fig. 1 1 as), som bestaar af meget 

 smaa Celler, som staa i radiale Ra^kker og ere noget strakte i Radiens Retning. Led- 

 ningen inden Assimilationssystemet bör her altsaa finde Sted i Radiens Retning, hvorved 

 man kommer över til de Celler, som jeg anser tillhöre det svagt udviklede Ledningssystem. 



Til denne Type synes at kunne regnes flere Chondrus-kriGY hos Kutzing (Tab. 

 Phyc. B. XVII) saasom: Chondrus tenuis (B. XVII, T. 52 i) C. elongatus (B. XVII, T. 52 

 ii), c. disciplinalis (B. XVII, T. 55 i), C. divaricatus (B. XVII, T. 56 i), C. scutellatus 

 (B. XVII, T. 56 ii), c. polydadus (B. XVII, T. 57 i), C. concinnus (B. XVII, T. 57 ii), 

 C. umbellatus (B. XVII, T. 58 ii), C. capensis (B. XVII, T. 59 i), C. hidens (B. XVII, T. 

 59 II), C. congestus (B. XVII, T. 60 i), C. coarctatus (B. XVII, T. 60 ii), C. vermicidaris 

 (B. XVII, T. 61 i), c. Wrightii (B. XVII, T. 61 ii), C. rhodophyllus (B. XVII, T. 62 ii), 

 C. duriusculus (B. XVII, T. 62 iii) og C. edulis (B. XVII, T. 63 ii). 



Afvigelser forekomme visselig i et eller andet Henseende, saaledes ere ikke de indre, 

 mekaniske Celler altid saa sta^rkt fortykkede, eller Assimilationssj^stemets Rader kimne forgTene 

 sig dichotomisk fra en Celle, som saaledes spiller en »Samlecelles» RoUe ; dette sidste freintrseder 

 isasr tydeligt hos: Chondrus disciplinalis, C. concinnits, C. complicatus, C. bidensogC. coarctatus. 



Videre kunne til Ahnfeltia -Ty]>&n henföres fölgende hos Kutzing (Tab. Phyc. B. 

 XIX) atbildede Alger: Melanthalia 'jMardieri (B. XIX, T. 42 i), M. Viellardi (B. XIX, 

 T. 42 ii), M. Jaubertiana (B. XIX, T. 43 ii), Apophlam Sinelnirii (B. XIX, T. 44 ii), 

 vistnok alle Gymnogrongus- Arter (B. XIX, T. 63 — 70), Ahnfeltia gigartinoides (B. XIX, 

 T. 71 i) og Gigartina j)rolifica (B. XIX, T. 71 u). 



9. Öc/oniAa/za-Typen. (Tab. VII, Fig. 9). 



Denne slutter sig naer til den foregaaende, men de endokromholdige Celler ere 

 större og de mekaniske Celler i Midten af Thallus synes at tjene som Ledningsvisr, ialle- 

 fald kan man ikke som hos Ahnfeltia finde et Va3v udenom det specifikt mekaniske, der 

 kunde antages at vaire ledende. 



Typiske ere de noget asldre Stilke af Odonthalia dentatn (L.) Lyngb. (Tab. IV, Fig. 

 48). Man finder her flere Lag af radialt strakte endokromholdige Celler, som man kunde 

 kalde »Pallisadparenchym», den yderste Celle i hver Rad deler sig, saa at jo teldre 

 Thallus bliver, desto flere Celler, vil der blive i hver Rad. De stajrkt fortykkede meka- 

 niske Celler staa i Förbindelse med hverandre ved store Porer, som kunne undeletter 



