52 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



kunne vtere dannede paa Stedet, men maa voere tilförte fra assiiuilationsdygtigere Vajv; vi 

 have her altsaa kun en videre Udvikling af det Forhold, som jeg tidligere har paapeget 

 hos visse Myrionema- Avter. 



Det er et Spörgsmaal, om man ikke kan betragte disse Traade eller Krandse som 

 Blade i physiologisk Betydning, da de dog maa betragtes som sa^rskilte Organer for 

 Assimilationen; hos Batrachospermum o. fl. bsere vistnok nogle af dem Befrugtningsorga- 

 nerne, men dette gjör intet Skaar i deres Funktion som Assimilationsorganer. I morpho- 

 logiskt Henseende kunne vistnok nogle ansees som Blade, men neppe alle, da der vistnok 

 gives dem, som ikke have begrasndset Vjext, men dette berörer jo heller ikke den phy- 

 siologiske Funktion. 



Denne Type falder af sig selv i to Afdelinger, nemlig: a) Myriactis-]jgnenåe og b) 

 BatrachosjJernmm-Wgnende. 



a. Myriactis-ligne nde. (Tab. VII, Fig. 10 A). 



Hid höre foruden den ntevnte Myriactis pulvinata (Thuret, Recherches, Pl. 26, Fig. 

 12 — Elachista pulvinata Thubet et Bornet, Etudes phycol. Pl. 7) ogsaa Elachista scutu- 

 lata (Thuret, Recherches, Pl. 25 & Thuret et Bornet, Etudes phycol. PL 8) samt 

 vistnok endnu flere Phajosporeer. 



b. Batrachospermum-WgiiQiiåti. (Tab. VII, Fig. 10 B). 



Foruden Batrachospermum- ArteTne kunne til denne Afdeling henregnes: Wrangelia 

 comosa (Kutzing, Tab. Phyc. B. XII, T. 41 i), N emalion-Avi&vne (Kutzing, B. XVI, T. 61 

 II — 65), Gulsonia annulata (Kutzing, B. XVI, T. 66 ii), Helminthora divaricata (Thuret 

 et Bornet, Etudes phycol. Pl. 32) og Crouania gracilis (Agardh, Florid. Morphol. T. II, 



Fig. 1-7). .... 



Endelig böre vistnok visse Ballia-ArteY nasrmest föres hid, saaledes Ballia Callitricha 

 (Kutzing, Tab. Phyc. B. XII, T. 37) og B. Homhronii (Kutzing, B. XII, T. 38 i) hos hvilke 

 der paa hver Side af den övre Del af de större Stammeceller sidder et endokromrigt, fla3r- 

 formigt forgrenet Blad, som neppe kan tjene til andet end til at besörge den overveiende 

 Del af Assimilationen. Naar de blive aildre, uddanner der sig et Corticallag, som synes 

 at vsere temmelig endokromrigt (Archer, Ballia, T. 28, Fig. 4, 15, 16) og som vel da 

 övertager sin Del af saavel Assimilation som Ledning, om end denne sidste vistnok ogsaa 

 for en stor Del besörges af Centralcellerne. 



B. Ledningssystemet er fuldstaendigt iidviklet. 



I denne Gruppe stiller jeg Former, som have sajrskilte ledende Celler, som specielt 

 udpraige sig fra de övrige Va3vs. Vi finde imidlertid her en Masngde forskjellige Grader, 

 fra kun lidet udprtegede Ledningsceller indtil saa fuldkomment uddannede som Lamina- 

 riernes Silhypher. 



Som Exempel paa, hvor vanskeligt det kan vaare at opstille en Grgendse mellem 

 denne og foregaaende Afdeling kan anföres Sltegten Alsidmm samt Polysiphonia paradoxa 

 Thur. og P. Guerinsnci J. Ag. hvor man har de smukkeste Overgange fra specifikt ledende 

 Celler til almindelige kun noget mere langstrakte Celler, som saaledes vistnok fortrinsvis 

 lede i en bestemt Retning, men som ogsaa kunne tjene til Udförelsen af andre Funk- 



