IvONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 21. N:0 12. 59 



ulige. Vieggen bestaar hos Sacherio, af tre Lag »rune exterieure ou corticale, uiic autre 

 intérieure ou médallaire, et enfin une troisiéme intermédiaire ou moyennef. Disse forskjel- 

 lige Lag skildres nu af Sirodot (Etud. s. Lémanéacees, p. lo — 14) paa fölgende Maade: 

 »cet aspect résulte de ce que les cellules de la couche méduUaive, trésgrosses, låchement 

 unies entré elles, libres par la plus grande partie de leur surface, apparaissent avec la 

 forme sphérique. Ces cellules, tres-påles, presque incolores, ne laissent voir dans leur 

 contenu que de rares granulations appliquées par petits groupes sur Tenveloppe. Parfois 

 ces petits groupes de granules reliés entré eux par un petit trait donnent ä ces cellules 

 un aspect réticulé. Dans la composition de la couche externe ou corticale entrent au con- 

 traire des cellules petites, pinsmatiques, trés-intimement unies entré elles, remplies d'un 

 endochrome d'une teinte violacée trés-sombre (dans Tespéce), passant au noir apres dessic- 

 cation. Dans la couche moyenne, les cellules, variables de grandeur, sont polyédriques, 

 disposées sur un, plus rarement sur deux rangs, assez låchement unies; par la faible pro- 

 portion de matiére colorante qu'elles contiennent, elles se rapprochcnt de celles de la couche 

 méduUaire, et de leur réunion résulte la substance fondanientale de la paroi». Det egent- 

 lige Assimilationssystem bestaar saaledes her af et, eller i udstrakt Forstand taget af to 

 Cellelag. I IMidten af Traaden gaar en Rad af länge Celler, som danne det egentlige 

 Ledningssystem; fra hver af dettes Celler udgaar en Krands af kortere horisontalt gaaende 

 Celler, som danne en Förbindelse med andre efter Liengden gaaende Cellera3kker (»le tube 

 laterale»), som ligge op til Va^ggens Inderside (Sirodot, Etud. s. Lémanéacees, Pl. 3, Fig. 

 21), disse staa ätter her og der i Förbindelse med visse Celler af »la couche médullaire», 

 som kunne ansees for Samlecellex\ 



Paa denne Maade fremkommer en Kommunikationsförbindelse mellem Sacherias 

 skilte Dele. Ved Frugtudviklingen tilföres vistnok adskilligt Najringsstof gjennem Cel- 

 lerne i »le tube laterale», idetmindste synes der at va^re en Förbindelse mellem Tricho- 

 gynen og den ntermeste protoplasmarige Celle af »le tube laterale» (Sirodot, Etud. s. Lé- 

 manéacees, Pl. 3, Fig. 23), hvilken saaledes vel spiller samme RoUe, som de af Sciimitz 

 (Befrucht. d. Florid. p. 17) hos en saa stor Ma3ngde Florideer efterviste »Auxillarcellen». 



Hos Naccaria Wiggii (Bornet et Thuret, Notes algol. Fasc. 2, Pl. XVIII) tinder 

 man en nscsten tilsvarende Bygning; Rörets Vajgge bestaa ogsaa her af 3 Cellelag, hvoi'- 

 af det indre har store Celler, som synes at staa i Förbindelse med hverandre; en og anden 

 af dem er omdannet til en Samlecelle, som direkte sajtter det indre Cellelag i Förbindelse 

 med den i Midten gaaende Cellerajkke, bestaaende af länge, tynde Celler. Man kunde 

 najsten sige, at den har Sacherias Bygning i en meget simplificeret Form. 



Hos Calosiphonia Finisterrce (Bornet et Thuret, Notes algol. Fasc. 2, Pl. 12) har 

 man som hos de tidligere en central Cellerad af länge Celler og lidt ovenfor Midten af 

 disse udgaar der som hos Sacheria fire korsvis stillede Celler i horisontal Retning. Men 

 disse forgrene sig meget stasrkt udadtil, idet Cellerne aftage i Lanigde, saa at de j^derste 

 ere omtrent kuglerunde, men de ere imidlertid saa mange og samlede saa ta^t sammen, 

 at de danne et sammenhEengende Lag. Hver af disse yderste assimilerende Celler staa nu 

 altsaa i Förbindelse med den indre Cylinder, og der vil saaledes opstaa en Konununikation 

 mellem alle Plantens Dele. Fra de korsstillede Celler, som stöde til Centralcylinderen, finder 

 man, at der udgaar en tynd Cellertekke, som bestaar af langstrakte Celler, men disses 



