60 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGEHNES PIIYSIOLOGLSKE ANATOMI. 



Betydning frenigaav iklce tilstra-kkelig klart af Afbildningen (Bornet et Thuket, Notes 

 algol. Fasc. 2, Pl. XII, Fig. 2). 



En Bygning, som i det na?rmeste overenssteinmer med denne sidstes, finder man ogsaa 

 hos Gloiosiphonia capillaris (Bornet et Thuret, Notes algol. Fasc. 2, Pl. XIII) og Cau- 

 lacantlius iistulatus (Boenet et Thuret, Notes algol. Fasc. II, Pl. XIX & Kutzing, Tab. 

 Phyc. B. XVIII, T. 8 i). Hos Cryptosiplionia Grayana (Agardh, Florid. Morphol. T. XVII, 

 Fig. 1 — 5) finder man i Midten en enkelt Rad af Ledningsceller og fra hvcr af disse ud- 

 gaa 1 — 2 Grene, Tilledningssystemet, som saa forgrener sig ud mod Assimilationssyste- 

 met, som bestaar af to eller flere Lag af nassten isodiametriske Celler. 



Lignende er Bygningen hos Pikea (Agardh, Florid. Morph. T. XVII, Fig. 6 — 10), 

 som dog har Assimilationssystemet kun bestaaende af et Cellelag, medens derimod Led- 

 ningssystemet bestaar af flere efter Ltnangden löbende Cellcra^kker, hvorom Agardh, (Florid. 

 Morphol. p. 176, T. XVII, Fig. 8, 9) siger i Figurforklaringen : »Fig 8. Fragment af ett 

 tunnt längdsnitt genom en fertil grenspets. Snittet visar ett par af det inre lagrets i 

 grenens längddirection utlöpande trådar. Från dessa utgå mera verticalt knippen af yttre 

 trådar, mellan hvilka de fertila crypterne utbildas. — Fig. 9 a. Del af ett verticalt utgå- 

 ende trådknippe. Trådarne äro dichotomt förgrenade, och de yttersta lederne bUda det 

 corticala lagrets tätare hopförda celler, hvilka bilda bålens yttre membran». 



Hos Areschougia ligulata (Agardh, Florid. Morphol. T. XVIII, Fig. 1 — 7) fibde vi 

 en Bygning, som til en vis Grad overensstemmer med Bygningen hos den för naevnte 

 Calosiphonia Finisterrce. Dog viser det sig, at de horisontalt stillede Celler; som udspinnge 

 fra Centralcylinderen ligesom hos Cryptosiplionia i Regelen kun udgaa en fra hver af Cen- 

 tralcylinderens Celler. Assimilationsvasvet bestaar af flere Cellelag, hvoraf det yderste synes 

 at have i radial Retning noget strakte Celler. Ligesom hos Calosiphonia udgaar der fra 

 de horisontale Celleraskker, men desuden ogsaa fra de inderste af Assimilationssystemets 

 Celler, länge Traade, som med Tiden blive saa talrige, at de aldeles opfylde det indre 

 Hulrum. Om de have mekanisk Betydning, eller ere Ledningshypher synes noget tvivl- 

 somt; Agardh, (Florid. Morphol. p. 69) udtaler sig om dem paa fölgende Maade: »Hos 

 Areschougia ligulata {A. australis Harv. Phyc. austr. tab. XIII) förekommer en structur, 

 som nästen fullkomligt öfverensstäinmer med den hos Stenocladia (tab. XVIII. iig. 1) och 

 äfven synes uppkomma på liknande sätt. Uti längdsnittet af en mycket ung gren (tab. 

 XVIII, fig. 2 och 3) såg jag frän den axila tuben utgå grenar (här vanligen mera dicho- 

 toma) hvilkas yttersta led utgöra det corticala lagrets perlbandslika trådar och hvilkas 

 näst yttersta något ovala led ombildas till det corticala lagrets perlbandslika trådar och 

 hvilkas näst yttersta något ovala led ombildas till det intermediära lagrets rundadt-kan- 

 tiga celler; bitar af de Callithamniilika grenarnes nedre delar såg jag i icke allt för gamla 

 delar äfven här spridda bland de hyphalika trådarne (1. c. fig. 3), som nästen ensamma 

 bilda det mäktiga inre lagret (1. c. fig. 1). Uti äldre delar kunna jemväl inom den axila 

 tubens egen ytte pellucida membran-lameller (1. c. fig. 3 c) finare trådar komma till ut- 

 veckling, -hvilka här fortgå ifrån knä till knä, och slutligen omgifva den axila tuben med 

 ett lager af trådar, hvilka jag till deras structiu' i öfrigt icke kunde skilja från de hy- 

 phalika trådarne, som bilda det utanför tuben utvecklade intermediära lagret. Uti sin 

 nedre del äro de hyphalika trådarne jemväl oarticulerade ; endast syntes mig deras inre 



