68 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



Hos Cliordaria flagelliformis Mull. lindei' laan ogsaa Porer i de kortcellede Lag, 

 som ligge umiddelbart indenfor Assiinilationssystemet (Tab. III, Fig. 29) og fra hvilke 

 Celler Ledningssystemet tager sin Oprindelse. 



Hos Fucaceerne er det ogsaa Kutzing, som först har seet Porerne, visselig ere hans 

 Afbildninger af dem hos Fucus vesiculosus (Kutzing, Phyc. gener. T. 36, Fig. 4, 5) ikke 

 meget oplysende, men dog tilstnekkelige til at vise, at de virkelig maa findes. Senere ere 

 de beskrevne og afbildede af Reinke, som blandt andet omtaler dem i den primasre Bark 

 hos Fucus vesiculosus (Reinke, Beitr. z. Kenntn. d. Tange, p. 329) »Jede der Rindenzellen 

 von Fiicus ist dann noch von einer zieinlich dicken, doppelt contourirten, initunter deut- 

 lich gesehichteten Specialwand umgeben. Ausserdem findet sich sehr ausgeprägte Tiipfel- 

 bildung in den Wänden dieser Rindenzellen; hier verdlinnt sich die ganze gemeinsame 

 Wand zweier Zellen, die sonst ans den beiden dicken Specialmembranen und der aufge- 

 quollenen Mittellainelle besteht, zu einem äussei-st zarten Häutchen (vgl. Tall. VI, Fig 17)». 

 Af denne Beskrivelse saavel som af Afbildningen fi-emgaar, at Porerne hos Fucus fuld- 

 staändigt overensstemme med de tidligere omtalte hos Ldminaria. Hvorvidt de ere gjen- 

 neinbrudte af Protoplasinatraadc, har jeg ikke seet opgivet. 



Forbindelserne mellem Cellerne i det indre Vasv af Midtribben og Stipes hos Fucus- 

 Arterne ere deriinod anderledes og ville blive omtalte senere. 



Hos Florideerne ere Porer i Cellevaäggene vel kjendte, ja til og med saa almindelige, 

 at der kun findes meget faa Florideer, som mangle dem saasom Bangiaceerne. Ogsaa her 

 er det Kutzing, som först har vist, at Protoplasmaet i de skilte Celler staar i Förbin- 

 delse gjennem Porer i Cellernes VaBgge. I hans i mange Henseender mrerkelige Arbeide 

 »Phycologia generalis. Leipzig 1843» finder man dette saa tydeligt fremstillet paa en Majngde 

 Afbildninger, at man ikke lajngere kunde vajre i Tvivl. Da denne Kutzings lagttagelse, lige- 

 som saa mange andre ikke har vaaret tilstra'kkeligt paaagtet, skal jeg opregne de Arter 

 og Afbildninger, hvor forbindende Protoplasmatraade, eller Porer ere tydeligt fremtrajdende 

 (Kutzing, Phyc. gener.): Champia lumbricalis (T. 54, Fig. 10, 14 — 16), Chondria dasy- 

 phylla (T. 55 ii, Fig. 4, 5), Cystoclonium purpurascens (T. 58 i, Fig. 5 — 8), Hypnophycus 

 wusciforinis (T. 60 iv, Fig. 4), Sphcerococcus duvas (T. 61 ii, Fig. 3 — 5), Phyllotylus 

 inembranifolius (T. 62 i, Fig. 2), Sp/iccrococcus pahnatus (T. 63 i, Fig. 2), Pacliycarpus 

 dilatatus (T. 63 ii, Fig. 2), Plocamium coccineum (T. 64, Fig. 2), Hypoglossuiu Woodwardii 

 (T. 65 I, Fig. 4), Neurofflossum Binderianum (T. 65 ii, Fig. 3), Dellesseria sanguinea (T. 

 67, Fig. 4), Inochorion dichotomum (T. 68 i, Fig. 3), Vhycodrys sinuosa (T. 68 ii, Fig. 1)^ 

 Gigartina lyistillata (T. 70 i, Fig. 4 — 8), Chondrus incurvatus (T. 73 ii, Fig. 1 — 3), Ch. 

 crispus (T. 73 iii, Fig. 1 — 4), Grateloiqna verrucosa (T. 75 i, Fig. 2), Chondracanthus Cha- 

 missoi (T. 75 ii, Fig. 3 — 6), Mastocarpus mamillosus (T. 76 iii, Fig. 2), Iridcea cordata 

 (T. 77 II, Fig. 1—3), Grate.loupia Cutleria^ (T. 77 iii) og Jania ruhens (T. 79 n. Fig. 4). 



Senere omtales Porerne af Nägeli i flere Arbeider. Hos Polysiphonia omtaler han 

 dem paa en saa omsta?-ndelig Maade, at senere Forfattere neppe kunne siges at have tilföiet 

 noget af Betydning. Om selve Udviklingen siger han (Nägeli, Polysiphonia. p. 220): 

 »Alle Zellen besitzen Poren nach andern Zellen. Dieselben ^verden dadurch gebildet (Tab. 

 VII, Fig. 18), dass stellenweise die Extracellularsubstanz (e, e') mangelt, und bloss die 

 Zellmembran (m, m') die beiden Zellen trennt. Wenn die sonst wandständige Schleim- 



